MATEMAT, POMAGALA FIZIK. MOTRENJA. 11 
njaju sa instrumentom, napose ravna se po raztežljivosti staklene 
cievi i okrugljice, što su napunjene živom. Izpod 150"C. razlike su 
obično manje nego 05% do 250"C. ZJBU iznašati 4%, a više do 
300" takodjer i 10". 
Pomislimo, da smo motrili naš gotovi termometar sa živom i 
onaj sa zrakom; kada čitamo na zraku pouzdanu temperaturu ć, 
pokazuje nam naš obični termometar _T C% Našli bi n. pr. 
HRVOJ DU Sa 200 E Z0U. E. 790096016: 
ti= 100% 148:7,.197:05,/"245:05.1.292:1, 86090. 
Ne bivaju dakle 
m tE==20762 13,12 90449019, 10:06. 
Niz s razlikami medju obadvima termometrima uzmimo za glavni 
niz, te je 
mE au rom rogova = A okn="79 m =10% 
Indi 
a av uzo sehni E LoDabusj==) 
Out OMAN, = 21 
Du uje Zb lusj==090,:05ns==0:35,Af,== 0:8b; 
Am U0H8st 
Obći član niza za niz (T' —t) jest dakle uslied jednačbe (1) 
Ym = 0--(m — 1) 13 -- (2777) 0:35. 
Buduć da niz (T--t) ne daje drugo nego razlike izmedju ter- 
mometara pri temperaturah, koje stoje po ĐO"C. jedna od druge, 
to ne zadovoljava našim potrebam, jer bi rado znati, koliko valja 
temperatura, što ju živa pokazuje na svakom pojedinom stupnju. 
To saznajemo pomočćju interpolacije i jednačbe (2), ako pomislimo 
medju svaka dva člana umetnutih po 49 članova, tako da gornja 
oolina A iznaša 50, te izlazi iz druge jednačbe 
Sia Bloaije db Pa Sretabo 
dakle 

Ye = — 0:95 -+ 0:0155 z i 0:00007 z?. 
Posljednji oblik pokazuje zakon, po kojem rastu razlike po Cel- 
sijevih stupnjevih medju termometrom sa zrakom i medju onim sa 
živom. Koliko iznaša y, za toliko više pokazuje pri stanovitom stup- 
nju # termometar sa živom, toliko stupnjeva ima se oduzeti od onih 
što jih pokazuje, da se dobije prava temperatura. — Po smislu 
