12 S ŠUBIC, 
interpolovanoga niza, jer je h = 90, jest # == 0, onda kada termo- 
metar sa živom pokazuje 100 —50%C = 50"C; ako dakle uzmemo 
redomice 2 = Đ0, 100, 150, 200 . .... dobijemo redom razlike 
medju termometri pri 100%, 190, 200, 250 . ... Zapamtiti pako 
valja, da posljednja jednačba ne vrijedi više za članove medju z =0 
do z==0Đ0, jer glavni niz ne ima nijedne oline iz izkustva uzete, 
koja bi stajala izpod z = 90 ili izpod temperature = 100*C. Toga 
radi ne vriedi takodjer za veću temperaturu nego li je motrena bila. 
Ako dakle # naznačuje pravu temperaturu, što bi ju pokazivao 
termometar sa zrakom, T pako temperaturu, što ju motrimo na 
našem termometru sa živom, dobivamo pravu temperafuru našim 
termometrom po jednačbi 
t=T—y = T-+085—00190z — 0:00007 z*. 
Tu protumačeni put prikladan je za opredjeljivanje mnogovrstnih 
olina. Gdje god nahadjamo na fizikalnom polju mienjajuće oline u 
takovih savezih, da se promjenjuju u kojem riedkom primjeru upravo 
po redu kako je želiti, u raznih drugih prilikah pako po stanovitih 
zakonih, koji na oči ne dadu upoznati pravoga reda: možemo iz 
posljednjih promjena, ako smo jih jedanput iztražili, točno prispo- 
dabljajuć jih s prvimi, koje idu upravo po redu, točno upoznati 
one oline i mjeriti njihove iznose. | 
Ako imamo dvie ure, od kojih je prva tako naravnana, da ne 
ide samo pravilno već da pokazuje uviek pravo vrieme, druga ide 
takodjer pravilno, ali pravoga vremena ne pokazuje, ide prebrzo 
ili prekasno. U tom slučajo sazna se pravo doba posljednjom urom 
što ne pokazuje pravoga časa istim načinom, kako smo gori saznali 
pravu temperaturu, iz pravilnoga raztezanja žive, koja ne pokazuje 
prave temperature. 
Isto tako može rabiti obični baromyta ili kakov barometar od 
kova, koji ne pokazuju sam po sebi pravoga tlaka atmosferičkoga 
zraka. Za tu porabu treba izpravljati njegove pokazivane oline 
pomočju kojega normalnoga barometra sa živom, te pomočju gore 
raztumačene matematičke interpolacije. Ako  prispodabljajuć naš 
obični netočni barometar s normalnim barometrom dobimo sakon 
"5, po kojem se izpravlja obični: možemo iz ovoga zakona prora- 
čunati za svaki stupanj običnoga barometra koliko on znamenuje 
glede normalnoga ili koliko iznaša na tom stupnju pravi zračni 
tlak. Ako si zapišemo tako proračunane iznose, imamo pred sobom 
izpravljajuću tabelu, u kojoj čitamo polag stupnja našega barometra, 
