14 S. ŠUBIC, 
su pogreške tako velike, da ga treba zabaciti. U ovakovih sluča- 
jevih važna je grafička interpolacija. 
Za primjer uzmimo opredieljenje ekspansivne sile vodenih para. 
Jer se raztežljiva sila i zakon njezinih promjena poradi nepresta- 
noga izhlapljivanja pri sgrievanju neslaže sa zakonom, koj vriedi za 
plinove, i jer nije moguće nači teoretičkim putem pravoga zakona 
za pare, treba je opredjeljivati ekspanzivne sile para pokusi. Naj- 
pouzdaniji pokusi i opažanja polaze od Magnus-a i Regnault-a. 
Budući se pronadjeni iznosi ovih muževa bolje sudaraju nego ikoji 
od motrilaca pred njimi, hoćemo uzeti Regnaultove pokuse za pri- 
mjer, kako se iz _motrenih olina dobivaju nemotrene interpolacijom 
i računom. Regnault opazio je pri temperaturi € ekspansivne sile p: 
t = 0*0,82, 1154 1640; 23:40, 3D"13, 52:10,06'81/175'19 
18:95, 82:80, 86:65, 91:31, 99:08, 100:74; 
p = 454m 8:14, 10:02, 13:83, 23:42, 42:29, 102:82, 128-483, 
291:31, 34021, 39T-T4, 462:21, 550:36, 148:84, 11T:09. 
Buduć da nije moguće pokus tako izvadjati, da bi od tempera- 
turnoga stupnja do stupnja opažali za svaki stupanj iznos isto- 
dobne raztežljive sile: treba je drugimi pripomagali saznavati eks- 
panzivne sile pri onih stupnjevih, što stoje medju onimi, od kojih 
se je opazila ekspanzivna sila. Ovakova pripomagala sastoje se u 
interpolaciji ili putem grafičkim ili računskim. 
Kod grafičke interpolacije nacrtaju se pravokutne koordinate (sl. 
1), te se temperatura broji polag abscise, tlak ili raztežljiva sila 
pako polag ordinate. Ako se nad temperaturne stupnjeve stave na 
ovih stupnjevih motreni tlakovi i ako se spoje gornji krajevi crta, 
koje naznačuju tlakove: pojavlja se krivulja, koja se približuje 
onomu putu, što ga napravi vrh tlakove ordinate kada tempera- 
tura raste. Točnije nego li možemo izvesti ovu krivulju, koja na- 
značuje zakon raztežljive sile, pa i laglje se dobivaju sigurni iznosi 
tlakova pri temperaturah, gdje tlakovi nisu motreni. 
U slici 7 samovoljno smo si odabrali dužinu od 0 do 100"C. blizu 
100%", te dužina 1" naznačuje temperaturu 1%C. Polag ordinate 
bilo bi takodjer koristno naznačivati tlak ovakovimi dužinami, da 
bi za svaki milimetar visine živne u barometru imala ordinata ba- 
rem jedan milimetar dužine; buduć da je prostora pomanjkalo, 
uzeo sam za svakih oru tlaka tamo 1“ dužine polag koordinata. 
Polag krivulje vide se zvjezdice, koje se stavljaju pomoću opaže- 
nih iznosa; n. pr. pri t = D216" C opazio je Regnault tlak 
