MATEMAT. POMAGALA FIZIK. MOTRENJA. ris) 
Pp = 102829", otvorimo dakle šestar polag abscise da sižu kra- 
kovi od 0" do 52:16, onda postavimo jedan krak u ordinatu 0 
onamo, gdje bi imao stajati iznos tlaka == 102:82, te nacrtajmo luk ; 
sada otvorimo šestar od 0 do 102:82 polag ordinate, te stavimo 
krak u abscisu Ox na mjestu 52:16 te nacrtajmo drugi luk; gdje 
se lukovi sieku, ondje je zvjezdica. Na isti način postavljene su sve 
druge zvjezdice pomoću gore zapisanih opaženih iznosa. 
Zvjezdice možemo si misliti kano menjike, koji pokazuju put 
krivulji; čim gušće stoje menjici jedan polag drugoga, tim laglje se 
nacrta ona krivulja, u kojoj bi takodjer dužine medju stojećih tla- 
kova imale svoje krajeve. Čim se više zadovolji posljednjemu uvjetu, 
tim točnije naznačuje krivulja zakon, po kojem se tlak vodenih 
para mienja, kad se mienja temperatura vode. 
Kušajmo iz krivulje saznati neopažane iznose ekspanzivne sile 
vodenih para. Koliko mjeri tlak pare pri temperaturi t = 44% C.? 
Nad abcisnom točkom == 44 naznačena je točkami ordinata do 
točke s u krivulji, od krivuljine točke s pako ide takodjer točkami 
naznačena abscisa do ordinate 0, te ju sječe pod 75 ondje, gdje 
bi imao stajati broj 70. Interpolacijom smo dakle našli, da pri tem- 
peraturi == 44"C. vodene pare imadu ekspanzivnu silu, koja diže 
živu u barometru do 70%", — Magnus je opazio pri t = 44:9" C. 
naki bon 
Pri temperaturi t == 60" C. manjka takodjer opažanje tlaka. Bu- 
duć da krivulja upravo na razkršću ordinate 150 i abscise 60 po- 
gadja, pokazuje krivulja da imadu pare pri t = 60" C. ekspanzivnu 
silu, koja živu diže do 150%". — U istini je Regnault opazio 
pri t = 60%C., tlak p = 149mm, Ako potražimo tlak pri tempe- 
raturi t = 10" C., gdje ga još ne naznačuje nijedna iz pokusa 
uzeta zvjezdica, dobijemo iz krivulje p = 2550". — Regnault je 
pako svojom interpolacijom našao pri t = 10" C. ekspanzivnu silu 
m pasa 
Koliko god sgodan nam se čini način grafičke interpolacije, ipak 
svaki, koji rečenu krivulju crta, odmah upozna, da čim dalje stoje 
zvjezdice ili opaženi tlakovi jedan od drugoga, tim teže se izvadja 
krivulja, jer ne znamo pravo, kako bi medju njimi crtu zakrivili, 
Tu potežkoću upoznao je i Regnault, pak je točno nacrtao (gra- 
virao) mrežicu medju koordinatami na bakrenoj ploči, i to toliku 
da je polag ordinata za svaki milimetar tlaka postavljao milimetar 
dužine, polag abscise je pako za svaki Celsijev stupanj uzimao 
dužinu jednoga centimetra. Regnaultova bakrena ploča mora dakle 
