16 S. ŠUBIC, 
biti široka 1 metar, a duža od 0:76", ako je htio nacrtati na jedan 
put na nju tlakovu krivulju pri temperaturah od 0%C do 100% C. 
Tim, što je sliku i grafičnu krivulju do metra na široko raztegnuo, 
mogao je Regnault krivuljinu kosinu izmedju 80%C. i 1000. točnije 
nacrtati nego mi. 
Premda se je Regnault toliko trudio, da nacrta točnu krivulju, 
ipak je brzo upoznao, da čim je krivulja strmija, tim više pogrešaka 
može crtač napraviti, presudio je dakle, da pri tako točnom opre- 
djeljivanju, kako ga pri ekspanzivnoj sili vodenih para treba, ne 
zadovoljava grafička interpolacija; tim više ju je rabio za prosu- 
djivanje ili za kontrolu opaženih iznosa. Kada stoji koja zvjezdica 
po opažanju postavljena predaleko od vrste ove krivulje, pokazuje to, 
da ono opažanje nije bilo pouzdano. 
Pustiv odredjivanje pravih tlakova po grafičkoj interpolaciji inter- 
polovao je Regnault pomoćju raznih matematičkih oblika. Glavne mi- 
sli svih ovih oblika obstoje u težnji naći zgodnu jednačbu » = t (7), 
u kojoj se raztežljiva sila para izrazuje po njihovoj temperaturi, 
po kojoj se tlak ravna. Buduć da nam manjka teoretičan zakon 
f (€), svi su ti oblici empiričnoga zakona. Premda se je mnogo 
prirodoznanaca bavilo tim iztraživanjem, premda su mnogo oblika 
stvorili u toj namjeri, ipak osim onih, koje su rabili Magnus i Re- 
gnault, svi drugi nisu baš zgodni. August je, domišljajuć se da raz- 
težljiva sila p vodenih para raste po geometričkoj progresiji, ako 
temperatura raste po aritmetičnoj, pisao 
t 
Du zEko mi 
gdje a naznačuje ekspanzivnu silu pri t = 0"C., m pako koefici- 
jent geometričke progresije. Buduć pako da u istinu raztežljiva sila 
ne raste tako brzo kano geometrička progresija, trebalo bi mjesto 
m uzimati olinu takove naravi, da bi padala s temperaturom; August 
je dakle promienio prvi oblik u ovaj: 
t 
Dar Z452b neo 
U tom obliku treba odrediti tri stalne a, b, a, prije nego se može 
š njim proračunati tlak p pri svakoj temperaturi #. Mjesto ovoga 
oblika uzeo je Magnus 
t 
nie a.bbiizt 
te je proračunao sve tri stalne a, b, Y iz svojih opaženih iznosa. 
