MATEMAT. POMAGALA FIZIK. MOTRENJA. 19 
dva okomita pravca ili koordinate, te bi polag horizontalnoga pravca, 
što ga imenujemo abscisom, krojili ure ili vrieme s = £, polag 
vertikalnoga pravca, što ga ordinatom zovemo, crtali bi pako na 
kraju svake ure iznos temperaturnoga stupnja, što ga je pokazivao 
termometar koncem onoga sata. Tako bi si nacrtali nad horizon: 
talnim pravcem dvadeset i četiri istosmjernih pravaca razne dužine. 
Kada pogledamo gornje krajeve ovih istosmjernih crta, upoznamo 
takodjer onaj put, po kojem se pomiče gornja točka prve ordinate, 
kada ide abscisi; možemo dakle približno pogoditi taj put tim da 
povučemo krivulju od točke do točke. Naša krivulja imade podobu 
valova na vodi; to upoznamo osobito onda, kada si nacrtamo kri- 
vulju za dva ili tri dana. Ovakove krivulje, koje naznačuju pro- 
mjene povratnih veličina, možemo imenovati valovite krivulje. 
Ako pomislimo valovitu krivulju za neki stanoviti povratni pojav 
tako točno izvedenu, da naznačuje od stupnja do stupnja sve pro- 
mjene povratne veličine, imademo zakon periodičkoga pojava pred 
sobom u grafičkom obliku. 
Kad pako tražimo matematičan oblik periodičkoga pojava, valja 
onaj matematički izraz potražiti, iz kojega se dade nacrtati rečena 
valovita crta. Matematički oblik, iz kojega izvadjamo opet valovitu 
crtu ili promjene stanovite neke povratne oline, daje nam zakon 
onoga periodičkoga pojava. Ovaj zakon tražimo. 
Buduć da periodičke promjene, bilo na termometru bilo na ba 
rometru, bilo glede dnevne ili godišnje oline, ne imadu tako po- 
znatih i odredjenih uzroka, da bismo mogli iz uzroka izvadjati zakon 
teoretičkim putem: za to je treba pomnim motrenjem saznavati 
zakone povratnih olina. Ovakove zakone zovemo empiričkimi. 
Ako pako hoćemo empiričkim putem doći do zakona, treba si 
odabrati matematički oblik, od kojega se a priori toliko zahtieva, 
da je moguće izraziti zakon, što ga tražimo, u onom obliku. Gor- 
nje promatranje o podobi krivulje, koja naznačuje periodičke pro- 
mjene, kaže nam, da se pri povratnih pojavih opetuju isti iznosi 
istim redom uvjek, kada prodje povratno doba, te da se može isti 
matematički oblik, iz kojega se izvadja valovita krivulja, upotrebiti 
takodjer za odredjivanje povratne veličine. 
Neka naznačuje dakle , povratnu olinu, koja se mienja po dru- 
goj prosto promjenljivoj olini # po ovom ili drugom zakonu, naime 
y = [ cx). Buduć da se povratna veličina u tečaju vremena mienja, 
neka naznačuje # vrieme u obće, a p ono doba, za koje napravi 
