BRETKUNOVA LIT. POSTILLA. 121 
minibus) i od jednoga lokala pl. Semonisam, koji se ovde pred —p 
kao što ostale prije navedene gramatičke forme uzčuva u ovoj pr- 
vobitnoj punijoj formi. Neima naime sada nikakve dvojbe, da je 
puna forma lok. pl. na — sa (koja i kod Bretkuna jako često 
rabi, szwaisdesa 14, szodziisa 135, schirdissa 34. piemenissa 98) 
glasila —sam. S obzirom na S. 10 svoje razprave ,O slovanskyeh 
kmenech na U“ opredielio bi dakle razvoj ovog padežnog nastavka 
ovako : izvorna forma nastavka lok. pl. —svi (hom. — goa t. j. —orit 
A. Ludwig, Entstehung der A-declination S. 2.) razširi se sa 
česticom —am, —sviam izgubi # —svam, zatim o (lot. swakas 
lit. s4kas sucus), —sam, te tako niknu lit. sa (t. j. sa) gubitkom 
m. Ovime dobismo novi primjer za tolike i onako mnogobrojne 
primjere padežnih oblikah u sansk. stbakt. lit. i slav., koji se dalje 
izvedoše sa česticom —am —am (,0 slov. kmenech na U“ &. 12, 13). 
Sufiksalni elemenat am (ili am) pridodavao se je mnogim padežnim 
oblikom i padežnim osnovom, te bje od vrlo velike važnosti u raz- 
voju deklinacionoga sustava navedenih jezikah. Koje porodi raznim 
diferenciranjem nove padežne oblike, koje dalje izvede već obsto- 
jeći koji posvema fiksirani i razviti padežni oblik čisto mehaničkim 
načinom nemienjajuć mu značenja. Tako n. pr. niknu i instr. sing. 
KocTni i lok. sing. kocTu po razvoju obrazloženom u ,Slovanskyeh 
kmenech na U“ (5. 13) od jednoga te istoga oblika kocTI—am, 
dočim se u ovom slučaju prvobitni nastavak lok. pl. —su (svi) 
razširi čisto mehanički sa —am nepromieniv svoga značenja. Sbilja 
rabe jezici litavskog i slavenskog poriekla mnogobrojne nastavke 
lit. si, se, su, sa (sa), sam, lot. s, si, su (Bielenstein Lett. Spr. II. 
29) stbug. x5 (staroč. —s t. j. st), kojim je razlika samo fone- 
tička jednako za lok. pl. (i predlog staroga lit. gramatika Kleina, 
koji je hotio odrediti za mase. se a za fem. sa — Sehleicher Lit. 
Gr 172 —osta predlogom.) Mukom pako nemogu prešutiti okol- 
nosti, da je A. Ludwig u spisu Agglutination und Adaption zani- 
mivi oblik padežni lok. pl. na —svam već prije četiri godine na 
temelju čisto teoretičkog nagadjanja predpostavio i u baktričkom 
jeziku konstatirao. Naše dosad posve nepoznato Semonisamp neka 
služi sjajnom potvrdom mnienja, koje čitamo u navedenom spisu 
p. 108: ,Sowie die processe, die allmiihlich zu dem auszwuchsen, 
was wir flexion nennen, an iiltern elementen sich entwickelten, die 
urspriinglich ganz andern zwecken dienten, so sehen wir si manch- 
mal fortgesetzt, nachdem ihre wirkung als flectierend bereits erlo- 
schen ist. Wir haben gefunden, dasz das alte 4i der sogenannten 
