160 K. ZAHRADNIK, 
Tim ,opera posthuma“ pridodade Robert Napier predgovor pod 
naslovom: ,Mirifici Logarithmorum Canonis constructio una cum 
appendice de alia atque praestantiore logarithmorum specie condenda, 
quibus accessere propositiones ad triangula sphaerica faciliore calculo 
resolvenda: Una cum adnotationibus aliguot doctissimi D. Henrici 
Brigii in eas et memoratam apendicem.“ 
Tu nalazimo objasnitbu računanja, u kojoj se zrcali oštroumje 
Napier-ovo, pomočćju koga si je ogromni posao umio olakšati. 'Tok 
misli Napiera je vrlo čudnovat, od sadanjega načina mišljenja sasma 
različit. Kao definiciju logarithma daje Napier: ,Logarithmus ergo 
cujusque sinus est numerus quam proxime definiens lineam, quae 
aequaliter crevit, interea dum sinus totius linea proportionaliter in 
sinum illum decrevit, existente motu synchrono atque initio aequi- 
veloce.“ 
Kako valja razumieti proporetonaliter decrescere, tumači opet na 
drugom mjestu, gdje veli: ,Linea proportionaliter_ in breviorem 
decrescere dicitur, quum punctus eam transcurrens, aequalibus mo- 
mentis segmenta abscindit ejusdem continuo rationis ad lineas a 
quibus abscinduntur.“ 
Pomislimo dakle prema tomu dva pravca AB i CX, od kojih 
je jedan ograničen, a drugi neograničen. Točke A i C neka počnu 
u isto doba svoje gibanje, a njihova brzina neka bude u početku 
gibanja jednaka.  Gi- 
A A B banje u CX neka bude 
: BHTAJI jednolično, dočim u AB 
dabi dd tie. u Lo > zategnuto, tako da, kad 
O O“ X točka A dodje u A“, 
njezina brzina bude 
razmjerna s ostatkom A'B. Jeli točka na taj način prevalila u AB 
put AA“ a u CX put CC“ jednolično, to zove Napier CC“ loga- 
rithmom od BA“. Crtu AB uzimlje on za sinus 90" ili za sinus 
totus a BA“ je sinus luka, te CC“ logaritham istoga. Gledajmo, da 
taj razvoj svedemo na naše sadanje mišljenje. 
Neka odgovaraju u istih vremenih prevaljeni putevi 
AAA ZA TSIAJA A 




sinusom 
i to tako, da 
