O SUVISLOSTI LOGARITHAMA. 163 
iz čega polag sadanjega načina označivanja sliedi 
X 
LE E VV A 
a a 
Jednačba (D) daje nam traženu relaciju medju Neperovimi i na- 
ravskimi logarithmi. Uvidjamo, da se u bitnom slažu, a to je bio 
razlog, da je Lacroix Neperove logarithme baš naravskimi! označio. 
Ptavimo sinus totus == 1, te razdielimo Neperove logarithme sa 
10,000.000, to su tad njegovi positivni logaritimi naši negativni 
logarithmi i naopak. Kod Nepera je 
€ l 
a 10,000.000 
veoma malen, tad vriedi obličak (4) točno. Što se pak tiče prora- 
čunanja logarithma po Neperu, to budi samo upućeno na Kliigelov? 
» Mathematisches WdGrterbuch* tako i na razpravu dr. Fr. Hejzlara“. 
John Napier* rodio se je godine 1950. Iz nagnuća postade bogo- 
slovom a to još pravim pravcatim puritancem. Njegov rad je po 
potomstvo veoma uharan postao; u koliko je on računanje sveo na 
minimum vremena, pomnogostručio je djelatnost jednoga čovjeka. 
On sam je čudnovato uporabio svoje mathematičko znanje. u koliko 
je napisao tumačenje objave Ivanove sa proposicijami i dokazi. 
Tako je, da navedemo jedan primjer prop. 36. ,Papa je antikrst.“ 
Konac svieta stavio je medju 1688—1700. Tako je onda prazno- 
vjerje bilo razšireno! 
Henry Briggs,? upozna doskora, da bi se za basis preporučio 
broj 10. On priobći tu misao svomu prijatelju Napieru, koji ju 
doduše odobri, nu ipak svoje ploče nepromienjene izdade, te Brigesu 
zajamči svoju pomoć pri tom poslu. Njegova rana smrt preprieči 
i ga u tom, tako izvede Briggs cio posao sam, te ga izdade go- 
! Zovemo je takodjer hyperboličkimi logarithimi, jer izrazuju plošni sa- 
držaj istostranične hyperbole. 
* Mathemat. Wćrterbueh von Georg Simon Kliigel 3. dio, Leipzig 1803. 
$ 0 prvnich deskaeh logarithmickyeh“ u ,,Casopis jed. česk. math.“ 
red. dr. Fr. Studnička dio III. pag. 48—61. 1874 Praha. 
* Ime Neper potiče od Neperus, kao što je polatinjivanje vlastitih imena 
tada bilo u običaju. Isto tako se Descartes prozvao Cartesius. Nadješ Napeir, 
Naper, Napier, Nepair, nu ipak nalazimo ime Napier još dan danas, te ga 
stoga valja od svih drugih odabrati. 
2 Briggs narodio se je 1556 u Warleywood u grofoviji York; bio je 
profesor geometrije na kollegiu Gresham, kašnje u Oxfordu, gdje je 1031 
umro. 
* 
