164 K. ZAHRADNIK, 
dine 1618. pod naslovom ,Logarithmorum chilias prima“, gdje su 
izračunani logarithmi brojeva od 1 do 1000. Briggove logarithme 
zovemo Briggovimi iliti običnimi logarithmi, koji se sad u obće 
upotrebljuju, te su samo u analysi Neperovim logarithmom ostavili 
častno mjesto. Koli plodno zemljište nadje radnja Napierova pri 
njezinu pojavu, upoznajemo odatle, da su njegovi logarithmi godine 
1619. a tumačenje izračunanja već godine 1620 u Lyonu štam- 
pani izašli. 
fdmund Gunter! izdade u svom spisu ,Canon triangulorum“ 
(1620) sedammjestne logarithme sinusa i tangenata u Briggovu 
sustavu, a godine 1624 izadje od Brigga ,arithmetica logarithmica“ 
London, koja sadržaje logarithme brojeva od 1—20000, te od 
90.000—100 000 sa četrnajst mjesta. Prazninu je izpunio Adrian 
Vlacq knjižer u Goute. U Napierovom smislu je Benjamin Ursimus*? 
veće logarithmičke table sinusa tangenata proračunao, te jih godine 
1624 pod naslovom , Magnus Canon Triangulorum Logarithmicus“, 
Coloniae izdao. Mal ne u isto vrieme izdade J. Kepler, koji je već 
godine 1617 za Neperove iogarithme bio doznao, te im se pod- 
punom revnošću posvetio i branio jih proti pojedinim, koji im po- 
radi tobožnjeg fingiranog gibanja ne bijahu skloni, svoje J. Kepleri“ 
Chilias Logarithmorum ad totidem numeros rotundos praemissa 
demonstatione legitima ortus logarithmorum eorumque usus. Mar- 
purgi 1624*, čemu je nadopunjući svezak: Supplementum Chiliadis 
Logarithmorum continens praecepta de eorum usu. Marpurgi 1625“ 
osliedio. On se je njimi služio pri izračunanju Rudolfinskih ploča, 
koje bi bez toga pomagala težko bile dovršene. U predgovoru 
k Rudolfinskim pločam 3 pag. 11. tvrdi Kepler da je već Justus 
Byrgius? logarithme prije poznavao nego Napier, nu istom ih go- 
dine 1620 u Pragu pod naslovom ,Arithmetische und geometrisehe 
Progress- Tabelen, sambt grindlichen unterricht, wie solche niitzlich 
in allerley Rechnungen zu gebrauchen und verstanden werden sol,“ 
! Gunter rodjen u Herfondshire 1580 umre u colegoe Gresham 1625. 
* Ursinus rodjen 1587 umro 1633. 
.š Kepler rodjen 1571 u Magstattu umro 1630 u Regensburgu. Ovoga 
izvrstnoga mathematika i astronoma životopis je obće pozn»t. 
* Ovi spisi Keplera preštampani su u Maseres-a Seripvores Logarith- 
mici London 1791—1796. 
* Byrgius rodio se je 1552 u Lichtensteigu, umro u Kasselu 1622 ; zove 
se takodjer Just Borgen, Jobst Burgi, Joist Burgk. O Byrgiu vidi sastavak 
od M. Cantora u ,,Allgemeine Deutsche Bibliographie“, Leipzig 1876. 
Dunker et Humbold. 
“am 
