175 S. LJUBIĆA, 
znanosti, osobite ugladjenosti, i kao stvoren za ovakav posao. Me- 
dju prave članove toga odbora bili su uvršćeni i tri Hrvata, naime 
g. Dr. Fr. Rački, predsjednik jugosl. akademije, g. Ivan Kukuljević, 
poslanik na ugars. saboru i predsjednik družtva za jugosl. poviest, 
i ravnatelj zem. muzeja. Uži odbor peštanski sastavi najprije pro- 
gram za sastanak (izdan 1Đ. travnja 1876), i razposla ga na sve 
prave odbornike po Ugarskoj i Hrvatskoj, te na predjašnje pred- 
sjednike i utemeljitelje i na dopisujuće članove u inozemstvu. U 
programu, uz poziv na sve u obće, kojim leži na srdcu promak 
predhist. znanosti, da na sastanku kano članovi sudjeluju, predla- 
galo se je jošte devet glavnih pitanja, koja su se na sastanku rie- 
šiti imala, tičućih se ponajviše predhist. doba na istoku, a navla- 
stito u Ugarskoj, naime: 
1. Koji su najstariji tragovi čovječjeg bitisanja u Ugarskoj ? 
2. Kako se označuje doba ugladjenoga kamena u istočnih stra- 
nah Evrope ? 
3. Kako se označuje doba tuča (Bronze) u istih istočnih stranah ? 
4, Obstojili upravo mjedena doba, i koji su oblici u mjedenih 
predmetih do sada našastih značajni? te u kom odnošaju stoje pred- 
meti mjedeni s tučnimi u Evropi? 
5. Po čem se označuje željezna doba u istočnih stranah Evrope ? 
6. U kom se odnošaju nalaze mogile, grabe i utvrdjenja pred- 
historička u Ugarskoj s onimi drugih zemalja u Evropi? 
1. Mogu li se opredieliti ceste, kojimi je u istočnih stranah Ev- 
rope polazila trgovina žutoga jantara ? 
8. Koje se osobite oznake opazuju na ukrasih predhist. predmeta 
našastih u Ugarskoj ? 
9. Koje su oznake anatomičke i etničke lubanja izkopanih u 
Ugarskoj ? 
Ova pitanja, da rečem pravo, nisu se pako u sjednicah na pr- 
vom mjestu i glavno razpravljala!; ali, kako ćemo dalje vidjeti, 
bila su skoro sva tečajem sjednica dotaknuta a njekoja i pretre- 
sana dapače osobitimi radnjami razmatrana i pobližje razbistrena. 
Uz pošiljku programa bijaše i poziv, neka se svaki u vrieme iz- 
javi, hoće li na tom sastanku sudjelovati, a to iz više uzroka. 
I ravnatelj zem. muzeja dobi taj poziv s molbom naposeb, neka 
! Zašto se tako radilo, pravo neznam; mislim ipak, da se je to dogo- 
dilo od strane Magjara iz udvornosti napram inozemcem , pustivši ove, da 
svoje predmete izerpe, a kašnje nedostajalo vremena za one, kojim je 
glavno ovaj sastanak posvećen bio. 
