IZVJEŠTAJ O PREDHISTORIČKOM SASTANKU. 183 
taju i spomenici iz doba Hunskih, Obarskih i Magjarskih izselji- 
vanja. Napokon ocjenivši važnost ovoga sastanka, drži za stalno, 
da će u Ugarskoj ovim posjetom započeti nova doba u predhisto- 
ričkoj nauci (Zivio). 
Za Pulszkim uze rječ Dr. Romer obči tajnik. Razloživ kako 
sve do nedavna kao što u cieloj Evropi tako i u Ugarskoj predhist. 
znanost ležaše u zabiti, sasvim zanemarena dapače prezirana, te 
kako se predhist. predmeti u obće pripisivali klasičkoj arkeologiji, 
koja se jedino njegovala, nastavi, da se je nova doba pomolila u Ugar- 
skoj za arkeologičku znanost u obće a napose za predhistoričku, na- 
vlastito početkom ustavnoga života i parižke izložbe (1867), te 
da je on prigodom sastanka, koj se u Parizu za izložbe držao, 
svrnuo oči arkeologa na obsidian, koj se u množini čisto skupa 
s tučnimi predmeti a u neizpravnih formah u Ugarskoj odkriva, 
za koga se do sada mislilo, da iz Mesika polazi. I kremen (silex), 
o kom se do tada mislilo, da ga u Ugarskoj nema, malo za tim 
pojavi se, te se ugarske sbirke arkeologičke s udielanimi iz njega 
predmeti već dobrano obogaćuju. Ovo će, veli Romer, dokazati 
neosnovanost one misli, u obće držane kao istinite, da je ugarsko 
zemljište za kamenite dobe pod morem ležalo. I predmeta jelen- 
skih i kostnih liepo izdielanih mnogo se u ovo kratko vrieme na 

jegla primitivnoga načina, mala pruga i tanki okrugić od bakra. 
Dalnja iztraživanja, koja će se na ovom mjestu sustavno po R6- 
meru voditi, mnogo će bez dvojbe svjetla donieti na korist predhi- 
storičke arkeologije u Ugarskoj, zaslugom poglavito g. Pigorinia, koj 
će o tom obširno izviestiti, u svom organu, koj izlazi u Rimu pod 
naslovom: ,Bullettino di Paletnologia Italiana“. — U što se je ovaj 
svezak ,Rada“ tiskao, poslao mi je prijatelj Pigorini svoje obširno 
izviešće ob ovom predhist. naseocu u Ugarskoj, naposeb otiskano 
iz časopisa rimskoga ,Bullettino di Paletnologia Italiana N. 15 e 
16, 1876“, u kom potanko opisuje i znanstveno prosudjuje sve, 
što se opazilo i pronašlo onom prigodom. U ovoj ugarskoj Terra- 
mari nalazi on sve ono, što je opazio prije u Terramari kod mje- 
sta Casaroldo u Italiji (La terram. di Casaroldo. V. Compte-Rendu 
sastanka u Stokholmu str. 358 i td.), te zaključuje, da ova kod 
T6szega sasvim je slična onim odkritim u pokrajini Emilia, a glede 
njezine davnosti misli, da nije starija od onih odkritih u Marza- 
bottu u području Bologne i u Sampolu kod Reggia, koje su iz 
etruškoga doba. (0 istom skrovištu ugarskom izviestio je isti Pigo- 
rini u sjednici od 19. siečnja 18117 arkeol. zavoda rimskoga (Bul- 
lettino dell Instituto di corrispondenza archeologica N. 3 di marzo 
1831), u kojoj je g. Helbig još nješto pridodao o obliku tih nad- 
vodnih predhist. zgrada i o njihovoj davnosti. 
