IZVJEŠTAJ O PREDHISTORIČKOM SASTANKU. 181 
na položaj, pravac i narav njihovu nemože pripisati ribi mesožde- 
rici da li čovječjoj ruci. Ove kosti, koje polaze upravo iz okolice 
Siene, našle su se u naslagah, koje se odnose na gornje pliocene, 
1 čini se, da su iste kao što su one, koje je Deo Gratias njegda 
odkrio skupa sa čovječjimi kostmi u Savoni. (4. Evans, neodričuči 
važnost tomu odkriću, nedvojeć nimalo, da su kosti, koje je sam 
g. Capellini izkopao, iz nedirane naslage dignute, dapače pristajući 
na drevnost toga poklada, smije ipak dvojiti o tom, da je čovječja 
ruka one ureze učinila, i pripišuje jih prije njekoj vrsti ondašnje 
ribe, koja je to proizvesti mogla. Težko mu i to, da je terciarni 
čovjek tražio hranu u moru. U svakom s'učaju, veli, trebovalo. bi 
još dokaza, prije nego se dozvoli, da je ondje čovjek pliocen bi- 
vao. G. Broca, koj je uviek stajao medju prve, koji nehtješe do- 
zvoliti bivanje čovjeka za terciarnoga doba, priznaje, da su pred- 
ložene stvari po Capelliniu od najveće važnosti, i da mu se čine 
takove naravi, koja uvierenje uzbuditi može. Opazio je na jednom 
ulomku krivudastu crtu, koja teče skoro na okrug, a tako napra- 
viti nije mogao zvierski zub, koj samo jednim pravcem djelovati 
može; težko pako, da bi zub mogao onako oštar riez učiniti, niti 
se kost uslied ugriza onako prosieći mogla, kao što se ovdje na 
jednom urezu za njekoliko milimetra dogodilo U svakom slučaju 
po njegovu mnienju nije se nigdje tako na blizu došlo pripoznanju 
terciarnoga čovjeka kao sada. G. Seguro pita, mog: li se ti urezi 
pripisati sabljaku? G. Capellini opazuje napokon i to, da je zvier- 
ski zub s jedne strane izbočit, a s druge upravan, a da orudje 
s takovim ostracem neće nikada ureze, kakove su na onih kostih, 
načiniti moći. U ostalom želio bi, neka se oni članovi, koje ovaj 
predmet zanima, izvole naposeb sakupiti, da ga svestrano pretresu, 
to tako da sastanak ovim predmetom nebude u svom radu zau- 
stavljen. (Ovo se nesrećom primilo, pošto kačnje o tako važnom 
predmetu nije se više ni slovca pročulo)'. Dr. Jacquinot podastire 
kremenjače polazeće iz potopa Sauvigny-les-Bois u Ničvre (u Fran- 
cezkoj), od kojih njekoje su s oboje strane izdjelane a njekoje 
samo s jedne. Čini mu se, da ta orudja imaju veliku važnost za 
razredbu kamenitoga doba, pošto prikazuju nješto srednje medju 
tipovi od St.-Acheul i od Moustier, te za ovo razdoblje predlaže 
naslov sauvinten. Primjeti jošte njeka razmatranja o razredbi ar- 
keologičkih doba. G. Franks nato će mu ovako: pokle sam dobro 
' V. djelo Capellinia: ,,L' uomo pliocenico in Toscana. Roma 1876, 
117 str. u 4. sa 4 litogr. table, 
