188 S. LJUBIĆ, 
razmotrio kremenjače prikazane od g. Jacquinota, moram se izja- 
viti proti paleolitičkom izvoru od većega djela istih predmeta. Ovi 
su prilični nješto više ostancim tvornice kamenitih stvari iz doba 
ugladjenoga kamena, kakove su našaste kod Spiennesa u Nizozem- 
skoj, u Francezkoj i u Englezkoj. S druge strane na više od tih 
ovdje izloženih kremenjača vide se tragovi željeza polazeća iz pluga 
a to kaže najmanje, da nisu našaste u paleolitičkih primorskih na- 
slagah, koje su ostale netaknute. A i oblik i način radnje nečine 
jih onako starih. G. Bordć opazuje, da se je našlo u Baye usried 
primorskih naslaga izgladjenoga kamena, izradjenih kremenjača 
razne vrsti glede oblika i surove radnje. Ta orudja činilo bi se da 
spadaju na druga doba; ništa ne manje akoprem jim.nema traga 
u paleolitičkih špiljah, treba jih pripisati ugladjenomu kamenu. Oni 
sastavljaju istina njeku vrst, kojoj nema obrazca u primljenoj raz- 
diobi. G. Dupont konstatuje, kako se imaju primaknuti u doba St. 
Acheula surova orudja neolitičkog doba, te vidi u tom potvrdu 
mnienja više puta od njega iztaknuta o umietnom radjanju oblika 
zaoštrenih i neolitičkih. G. Thompson predlaže svoja mudroslovna 
smotrenja o spravah kamenitoga doba pogledom na to, kao da 
čine prvobitnu razliku medju čovjekom i živinom. Razmatrajući sie- 
vero -amerikanska kamenita orudja, trudio se (da rečem po oblju- 
bljenom štilu naše akademičke pisarne) dokazati, da izradjeni ka- 
meni sastavljaju razmedju medj čovjekom i zvieri, pošto i sama 
muna kamen, kojim se ili za napadaj ili na obranu ili za koju 
drugu svrhu služi, nikada ga nepravi za to shodna s udjelanjem, 
nego ga rabi, kako ga na zemlji nadje. G. Bertrand čita jednu 
opazku g. Reboux o kronologiji kamenitoga doba u kvaternaru 
okolice parižke kao uspjeh svojih mnogobrojnih iztraživanja u lo- 
mnicah blizu istoga grada. 
Sjednica je zaključena u 1 sat poslie podne 
II. sjednica. Utorak 5. rujna, u 4 sata po podne. 
Sjednicu otvori počastni predsjednik g. Capellini. Gosp. Prof. 
Dzabo priobći svoje opazke o obsidianu predhistoričkom našastu u 
Ugarskoj i u Grčkoj. Obsidian nalazi se u Ugarskoj jedino u tra- 
hitskih naslaga od Tokaj-Negyalja, te odatle polaze predmeti pred- 
bist. ugar. obsidiana. Kao što u Grčkoj, g. Szab6 nadje izradjeni 
obsidian u mjestih, gdje je u stanju hridi. G. Belluci na dopunjak 
velevažnoga priobćenja Szabć6va izvješćuje o oružju i spravah iz 
obsidiana tu skoro našasti po srednjoj Italiji a u Toskani navlastito 
