IZVJEŠTAJ O PREDHISTORIČKOM SASTANKU. 189 
oko Perugie pogledom na obsidian u stanju hridi, dočim se mislilo, 
da iz Grčke dolazi. Uočuje uz to njeke_ predmete iz obsidiana iz- 
radjene, koji su tigratskomu obsidianu Liparskih otoka slični, naša 
ste u istih mjestih, gdje i drugi. G. Broca kaže, kako se je poro- 
dilo pitanje o provrtnji predhistoričkoj ljudskih lubanja, stavljajući 
pod oči sastanka više takovih za dotično razmatranje. G. dr. Pru- 
ničres još g. 1873 u skupštini francezke zadruge Lyonske skloni 
pažnju vieštaka na ovaj čudnovati pojav, te u skupšćini iste za- 
druge držane sliedeće godine u Lille našao se je u stanju pred- 
staviti joj znatan broj dokaznih komada. G. dr. Pruničres bijase 
najprije našao njekoliko malenih umietno izdjelanih komada od 
čovječjih lubanja kroz svoja iztraživanja veoma pomnjivo obav- 
ljena u Dolmenih okružja Lozčre, od kojih njekoji bili su provr- 
tani; a bilo jih i sa dvie luknje, 'to je na misao vodilo, da su 
ovi noseni bili kao minjuše ili amajlije. Malo zatim naidje i na 
podpune lubanje, na kojih se očitovala provrtana okrugla skulja. 
U isto doba g. Broka nadje u sukromnom muzeju g. de Baye više 
takovih lubanja i njihovih komada, koje posednik izkopao bijaše u 
pećinah od njega sama od prije opisanih, i na kojih opazio je bio 
strane slikami pokrite. Uslied svestranoga promatranja vieštaci diele 
ove provrtane lubanje na dvie vrsti, naime one, na kojih se pro- 
vrtanje obavilo još za živa čovjeka, i one, na kojih se provrta- 
nje izvelo poslie smrti. Ima jih dosta od oboje vrsti, dapače do 
sada pronadjene lubanje zastupaju oba spola i sva čovječja doba. 
Na jednoj lubanji čovjeka umrvšega oko 295 godine našao se je 
zarez tako zarašao, da se je provrtnja obaviti morala na toj lubanji 
još za djetinstva iste osobe. Na njekojih komadih ostaju tragovi, 
iz kojih se daje razabrati, da se je operacija izvela uslied nemoći; 
ali mnogo jih, koji se izkapaju po sve zdravi. Pita se, uslied ko- 
jega običaja tako se radilo? Njeki su mislili, da je to spadalo na 
obred, kojim se tko uvadjao u njeki stališ, na pr. svećenički, no 
g. Broka na to će, da u tom slučaju provrtnja bila bi se izvela 
dosliedno na opredieljenom mjestu, dočim se sad amo sad tamo 
pomalja, a ženske nebi se možda bile k tomu svećenju propustile. 
Po Broki provrtanje moglo bi se svesti na liečničko postupanje 1 
u zdravih lubanjah. I danas u njekili se nemoćih ova operacija rabi ; 
čestije pako u staro doba, kada su se viševrstne organičke mane 
zlu dubu pripišivale, navlastito duševne. Valjda se mislilo provrt- 
njom otvorili izlaz zlu duhu, da se i nasilno iz glave iztjera. Pre- 
živi li čovjek operaciju, postao bi svetim; umre li, tada bi njegovu 
