IZVJEŠTAJ O PREDHISTORIČKOM SASTANKU. 195 
proizvod jedne te iste kulture; treba jih dakle na snope podjeliti 
po istovietnosti oblika i radbe (tehnike). Uz mjestne oblike nalazimo 
sveobće, koji su svakoj zemlji strani; ovi su došli svakomu izvana, 
naime s one strane alpa, svuda jih donielo trgovanje. Gospodin 
Bophus Miiller sastavio je atlas, na kom su prispodobljeni pred- 
meti čisto vlastitoga oblika s onimi stranoga, svi pako našasti sa- 
družno u sjeveru. Onim dakle, buduć se samo u sjeveru našli, 
ondje je i domovina biti imala. I sbilja ljudi, koji su znali onako 
krasno izradjivati predmete iz kamena kao što sjevernjaci, mogli 
su jamačno izumiti i kalupe za ljevanje tučnjaka. Istina nisu imali 
onakove tvari; ali kako su si mogli nabavljati strano gotovo orudje, 
mogli su si isto tako nabavljati i tvar. Imali su jantara i drugih 
svojih proizvoda za izmienu. U svakom slučaju može se uztvrditi, 
da su njegda u Evropi bivala sveobća tučna doba, ali da su se u 
isto vrieme razne zemlje medju sobom po svom miestnom obra- 
zovanju razlikovale. Na to razno razvijanje oblika u orudju valjda 
su uplivali i razni pravci trgovačkih cesta. GG. Bertrand misli, da 
je g. Worsaae ovim riesio jedno od najtežjih pitanja. G. Figorini 
reče, da neolitička pučanstva onako napredna kao što ona na sje- 
veru, bjahu se već onda tako razvila, da su bila u stanju primiti 
rudarstvo, i do prevelikoga razvitka podignuti ga. G. Hildenbrad 
primieti, da ono, što više važi za sada, jest to, da se omedjaše obrt- 
ničke države tučnoga doba. Svaki, veli on, koj je posjetio sbirke 
Kodanjske i Stokholmske, lasno se osviedočiti mogao, da su se već 
onda, kada se u sjeveru nije jošte poznavalo željezo, sva potrebita 
orudja pravila iz tuča. Isti pojav i u Ugarskoj. Ono, što je Worsaae 
iztaknuo o razlikosti oblika kaže jasno, da nemože biti govora o sve- 
. obćem tučnom dobu, nego samo o raznih obrtničkih državah tučne 
kulture, tim većma, što nijedan prelazni oblik tih obrtničkih država 
medju sobom nesvezuje. (Franice sjeverne obrtničke države već su 
poznate; ugarske jošte se nemogu utvrditi. Valjda prodiru u Ru- 
munjsku, u južno-iztočnu Galiciju? U Poljskoj rašlo se oblika, koji 
niti su sjevernoga načina niti ugarskoga; eto nam treće obrtničke 
države. U Slezkoj oblici se djelomice približuju ugarskim a djelo- 
mice sjevernim. Tu dakle razkrsje. Uz sve to jošte se ipak nezna, 
odakle je Evropa primila prvo poznavanje ove tvari. Da se udje u 
trag izvoru, neobhodno je potrebito sve pojedine obrtničke države 
naposeb i temeljito proučiti, da se tako ustanoviti uzmogne, koji se 
oblici dotično u svakoj imaju smatrati kao najstariji. Ovaj sastanak 
već od 10 godina o tom nastoji po svojih članovih. G. Evans svojim 
