IZVJEŠTAJ O PREDHISTORIČKOM SASTANKU. 197 
podkriepi g. Chantre pokaza sastanku dva svoja još neizdana po- 
menika, od kojih jedan sadržava oblike tučnoga doba iz raznih 
strana Francezke osim Rodanske kotline, a drugi poglavite oblike, 
koje je on sam u istih stranah odkrio u mogilah i grobištih iz že- 
ljeznoga doba. Na očigled toli brojnih spomenika niti nemisli, da 
bi se na prosto dvojiti moglo o bivanju bakrenoga doba u toj zemlji. 
G. Wurmbrand misli, da njekoja tučna odkrića u Austrijskoj 
bjahu za takova smatrana samo radi nemara tuzemaca u pobiranju 
i željeznih predmeta skupa načastih. Čini mu se nadalje, da njeki 
ukrašeni predmeti nisu se urezati mogli osim pomoću koje druge 
kovine. (qr. Worsaae opazuje, da ukrasi tih liepih predmeta iz 
tučnoga doba nisu se rezali, nego po kalupu pravili. G. de Baye 
spominje sretanje tučnih predmeta u mnogih mjestih Champagne. 
G. Pigorini želio bi, da se odkrića na hrpe, koja se mogu sma- 
trati ili kao skladišta ili kao žrtveni darovi ili kao ljevarnice, dobro 
razluče. Ili se samo ulomci nalaze, ili kalupi, ili troske te neuspjeli ili 
dokončani predmeti, ili čisto novi. Htio bi, neka se i na to pazi i 
bilježi, da se odkrića bolje prosuditi mogu. Zatim zabavlja sastanak 
odkrićem tučnih predmeta u raznih stranah Italije. Motri navla- 
stito predmete iste naravi, te njekoje sasvim nove, našaste u znat- 
nom broju na raznih mjestih istoga poluotoka.  Nemisli, da su 
ondje ljevarnice obstojale, te pita: odakle ti pokladi? G. Chantre od- 
vraća mu, da kalupi jedino nepodjeljuju onim hrpam značaj ljevar- 
nice. Izradjivalo se ne malo predmeta i bez kalupa; a tučne 
šibe, toli ipak važne za opredieljenje ljevarnica, našle su se skupa 
sa podpuno izradjenimi, novo raztaljenimi i razkomadanimi predmeti. 
Primećuje pako, da su se u rodanskoj kotlini odkrili predmeti onim 
sasvim slični, koje g. Pigorini opisa. Ovdje se, veli, našlo više po- 
klada sjekirica, koje su po obliku sasvim slične onoj, koju je g. 
Pigorini predstavio'. Ovo bi potvrdilo, što je odprije izrekao, da 
veliki broj bakrenih predmeta rodanske kotline nepolazi od nikuda 
nego iz Italije. U što se tiče zvanja tih poklada, nemisli kao što 
g. Pigorini, jer je sreo više puta ploče sa sjekiricami, od kojih 
njeke su bile nesvrčene a njeke podpuno izradjene. Misli, da uz- 
prkos pomankanju kaluga ti pokladi mogu se smatrati kao ljevar- 
nice; za ovakav obrt jamačno netreba čvrstoga kalupa, jer se može 
kalupiti u pržini i u gnjili. G. Worsaae misli, da bi postanak tih 

! Ova je našasta ne u Italiji nego na južnom obronku Crnegore. Takovu 
imamo u muzeju, nabavljenu u Sibeniku iz istog vrela. 
