198 S. LJUBIĆ, 
poklada mogao stojati u svezi sa bogoštovnimi običaji. Un nebi 
znao drugo zvanje opredieliti za njekoja onim slična odkrića, koja 
su se obrela navlastito u tresetcih Jutlanda; ova nebijahu drugo 
van žrive njekojim bogovom prikazane. G. Bellucci pita g. Pigo- 
rinia, jeda li je odkriće predmeta iz domaćega mjeda, koje je on 
označio, ono isto, koje se sbilo u Paviji? Drži, da se nesmije od- 
već lasno pristati na golo kazanje, da je predmet iz mjeda; u tom 
pogledu, veli, veoma se često griešilo. Spominje, kako je mnoga 
razlučba, koju je sam pravio od tobož mjedenih predmeta, dokazala, 
da su pravo od tuča. G. Figorini misli, da odkriće Pavijino sa- 
držiuva predmeta i od mjeda i od tuča. G. Schaaffhausen drži, da: 
su se tučni celti, koji još nose na sebi pjene kalupa, mogli ra- 
biti kao novac. On posjeduje više komada, koji teže uprav rimsku 
litru; komadi istih celta po njem bili bi odjelci ove iste litre. 
Sjednica je zaključena u 1 sat poslije podne. 
IV. sjednica. Četvrtak 7. rujna u 4 sata po podne. 
Otvori sjednicu predsjednik g. Virchow. G. grof Wurmbrand opi- 
suje svoja iztraživanja na grobištu Maria-Rast (u Stajerskoj), gdje 
se našlo više od 400 posuda razne veličine, i 195 tučnih pred- 
meta, te njekoliko željeznih. Osobitu važnost pripisuje posudam, 
jer jih smatra kao bezdvojbeni proizvod domaćeg obrta. Misli, da 
su okostnice ovdje izkopane naroda celtičko-germanskoga iz doba 
rimskoga osvajanja. (GG. Pulszky opazuje, da tu ima predmeta pra- 
starih, medju koje pomješani su njekoji iz rimskoga doba. G. Ber- 
trand istoga je mnienja, te smatra stare predmete kao prevažne, 
jer s> približuju onim od Matrey i od Golasecco tako, da na zem- 
ljovidu od Austrije moze se sljediti po Brenneru tja do padskih 
obala svako kretanje ovoga naroda austro-italskoga, koga su Etruski 
osvojitelji prije njih našli naseljena u gornjoj Italiji. Grbaste posude 
na pr. u Italiji su predhistoričke. Nadjeli se pako u Austriji kakav 
rimski predmet, to bi značilo, da Rimljani nisu prezirali posude u 
zemlji obične. GG. Wurmbrand odgovara sa njekoliko rieči na uči- 
njene mu prigovore. (GG. Pigorini spominje, da se je u Golasecco 
našlo njekoliko predmeta rimskih pro'ztičučih iz rimskih grobova, 
nješto kašnje ondje nastavljenih, a iz prvoga željeznoga doba. 
G. Evans stavlja na ogled _pomenik (album) tučnoga doba u En- 
glezkoj. Veći dio toga orudja veoma priliči onomu, koje se našlo 
na sjeveru Francezke, navlastito u Bretanji. Tučena doba u En- 
gleskoj jasno su starija od rimskoga osvajanja, ali su mogla i na- 
