200 S. LJUBIČ, 
šastih, te primećuje, da je njekoliko predmeta izložio u jednom sta- 
klenom postaveu peštanskoga muzeja. Medju ovimi osobite su ried- 
kosti valjaste ogromne košare od tuča i od pečenice, sjajan pas, 
zapinjača sa plošnastimi krugljami od jantara, tučna narukvica 
kostmi i komadići od zubih dabra veoma umjetno izpresiečana i 
viešto nakićena itd. GG. Capellini u drugoj sjednici stavio je te pred- 
mete na očigled sastanka i razložio o proizvodih, koje su Felsinati 
rabili na ukras. G. Droca predlaže djelo g. Bataillarda o poreklu 
Cigana. Misli, da su ovi, koji se prikazuju u zapadnoj Evropi sto- 
prv XIV. vieka, nado“li jamačno prije u istočnu. Po tom djelu 
sliedilo_ bi to, da su Cigani zastupatelji skitajućih se naroda, koji 
su, došavši iz Hindostana, unieli u Evropu rudarstvo i porabu ba- 
kra, i koji su sačuvali ovo predhistoričko odkriće do danas, pro- 
pućujuć jošte cielu Evropu preporučujući svoje kotle. Želio bi, da 
se u Pešti osnuje ciganski muzej. G. Pulszky će uz to, da je danas 
van svake sumnje, da su najprvi Cigani, koji su se u Ugarskoj na- 
selili, uz Tamertanske čopore ovamo došli. U ugarskih selih ime 
Cigana istina znači što kovač, nego ono, što oni kuju, jest željezo 
a ne mjed. Ugarski kotli, koji se vide u Francezkoj, to nisu od 
Cigana. G. grof Zichy, koj jih vidio u Francezkoj i u Englezkoj 
veli, da su oni upravo _ od Cigana ugarskih učinjeni. Ufa, da će 
moči obaviestiti dojdući sastanak o ustrojenju zahtievanoga muzeja. 
G. Schaffhausen čita razpravu o najnovijem napredku  predhisto- 
ričke znanosti, te kaže, da on s onimi drži, koji u Evropi pripozna- 
vaju jedno tučno doba. (g. Grewingk izvješćuje u kratko o ka- 
menobrodih iliti o kamenitih kotačih u obliku broda, koji se nalaze 
u baltičkih iztočnih država ruskih. To su po njem pepelni grobovi. 
G. predsjednik predstavlja razprave izdate od g. četnika Angelueci, 
sastanku po većene. Sjednica je zaključena u 6!/, satih. 
Drugi izlet na dunavskom parobrodu preko Erda u Battu. Petak 
8. rujna. 
/a ovaj dan bja*e urečen drugi izlet na Dunavu do Batte (rim- 
ska Potentiana). Uljezosmo dakle do 800 na broju u 8 satih prije 
podne pri bulevaru Karoly na veliki parobrod podunavskog družtva, 
a sat kašnje izkrcasmo se u Erd uz sjajan doček, te po krasnom 
vremenu uspemo se na pobliznje brežuljke (Centumecolles), gdje 
nadjosmo stoprv odkrito njekoliko mogila iz predhistoričkoga doba. 
Dtvari našaste u njih tu se na stolu pokazivale, te se sve napokon 
vazdale kroz njeke prisutne članove sastanka na spomen. Posude 
