206 S. LJUBIĆ, 
potomci. Njemci bili bi dakle srodni Magjarom; te s toga se sje- 
vero-njemcem predbacivalo, da su surov, okrutan puk. Kad eto 
Eckera s dokazom, da su i u južnoj Nemačkoj stanovali ljudi kratke 
glave, a dugoglave da se prikazuju ondje stoprv za merovinjskoga 
doba; no do danas duge lubanje opet su ostale u manjini, pošto jih 
široke glave sve većma iztiskaju. Da se pitanje jasno postavi, veli, 
Virchow, izkazalo se potrebito, da se u svih stranah zemlje izvede 
omirenje čovječjega stasa, no ovo djelo bilo bi bez dvojbe naišlo na 
velike potežkoće. Pomisli on na navadu Rimljana i Grka, koji su 
narode opisivali po boji glave, vlasih i očiju, te se i on primi ovoga 
načina. Antropologičko družtvo sastavi upitne obrazce, i podjeli jih 
na sve učitelje. U njekih zemljah i sama vlada družtvu je u po- 
moć došla, i tako je ova stvar službenom postala te lašnje se pro- 
vela. lim putem sakupio se ogroman materijal, koj uzprkos luk- 
njam i manam dopro je do važnih posliedica. Ove su označene u 
pet zemljovida. Po postupno razredjenoj boji tamnoj i jasnoj na- 
značuje se pretežnost plave kose kod biele glave i modrih očiju, 
ili ona smedje kose kod tamne glave i smedjih očiju. Na ostalih 
zemljovidih obilježena su pomješana plemena (plave kose sa sme- 
djimi oči, ili modre oči i tamni vlasi). Posljedak je ovaj. Pravcem 
od zapada prama iztoku stoji jedan neutralan pojas. Iznad njega 
stanovničtvo je pretežno plavo, izpod njega modro. Sredina ovoga 
zadnjega leži u Bavarskoj. Čini se, da smedjaci teže protisnuti se 
k sjeveru. Budu li se sastavili ovakovi zemljovidi u Poljskoj i Čes- 
koj, biti će to od velike važnosti za pravo ocieniti iz dunavskih 
obala dolazeći upliv od ondje naseljenoga smedjega pučanstva. Za- 
ključuje govornik: možda, kad ova radnja bude sasvim dogotovljena, 
nači će se način _za ustanovljenje odnošaja medju sadašnjimi sta- 
novnici i predhistoričkimi. GG. Dognće želi, neka se obrazci, na 
školske ravnatelje razprostranjeni, u knjizi ovoga sustanka tiskaju. 
G. Broca želi sreću plemenitoj misli i uspjeh prihvaćenim sred- 
stvom po g. Virchowu. Badava se trudio, da dobije dokaze o raz- 
diobi boja u Francezkoj. Ve5 g. 1859 priobćio je zemljovid o raz- 
diobi stasa po pokrajinah. I danas se vidi, gdje se očituje supostav - 
ljenje (usporedno bitisanje, juxtaposition) dvaju galskih koljena, kao 
što jih Cesar bilježi. Misli, da se mogu bolje opaziti boje u pod- 
raslih nego li u djeci radi promjena, koje oko 16 godine nastaju, 
te žali, što se Iztraživanja nisu izvela na novacih. (x. Virchow pri- 
poznaje bivanje tih promjena, koje umaljuju broj za 10%, u pri- 
spodabljanju posljedaka, koje pružaju prve škole i srednje. Ovaj 
