IZVODI IZ ZSPISNIKA. 223 
jedan najmanje visokih i dubokih, naloženih jedan uz i povrh dru- 
goga bez vapna sudaraju se sa slogom starogradjanskih zidina, koje 
spadaju na zadnju dobu tako zvanih pelažgih ili ciklopskih gradje- 
vina. Još jedna ovoj sa svim slična ali mnogo bolje sačuvana kula 
nalazi se na istom otoku iznad Jelse, koju je veoma točno opisao 
i nacrtao (str. 293) poznati englezki konzul u Trstu Burton, u 
svom djelu o Solinu i Hvaru. U špilji sv. Nedelje, koja će na uglu 
imati do BO metara u visini, a malo više u duljini, dočim u nutri 
prodire preko 400 metara i skoro 200 metara se uzgor diže, po- 
kušao je predstojnik kopati na više mjesta, ali se ono tlo s nepre- 
atana ciedjenja i opadanja sige tako okamenilo, da mu bje zaman 
svaki trud. Jedino i to uprav izpod okrajnih stienah skoro se svudi 
pokazala muljevina, u kojoj na pol metra dubljine i sve dalje od- 
krilo se sijaset živinskih i ribjih kosti, a nebi se znalo kazati ima 
li medju njimi i čovječjih. Ove će se izpitati točno, kad dodje ovamo 
sve što je tom prilikom predstojnik pobrao. Bolji komadi već se 
nalaze u muzeju, navlastito više komada eriepova razna oblika i 
crtami razno nakićeni, zemljani kotač u slici dvostruka čunja, kotač 
iz ribje kosti izdjelan, jedna mjedena udica, ogromno prometalo, 
više golemih zuba itd. 
Predstojnik mineralogičkoga odsjeka putovao je po Zagorju, po 
imenu u Radoboj i Očuru, zatim pod Sused i Sv. Nedelju, da iztra- 
žuje ondašnje okamine. Resultat njegova putovanja naveden je već 
gore, gdje se je razlagalo, koliko su se muzealne sbirke prošie go- 
dine umnožile. 
Akademik dr. J. Šlosser pošao je bio lani podporom nar. muzeja 
mjeseca srpnja u okolicu fužinsku s nakanom, da ju sve do mora 
prouči u pogledu phyto-entomologičnom. Buduć da mu nije vrieme 
prijalo, jer je baš onda bura bjesnila, to nije svoje svrhe sasvim 
postigao, nu opet je nabrao dobrano svakojakih kornjaša, u njegovu 
izvještaju (koji će u Radu jugoslavenske akademije do skora na 
svjetlo izaći) napose nabrojenih. 
Isto tako je podporom narodnoga muzeja putovao po viečkoj 
županiji i akademik Ljudevit Vukotinović, da nastavi i ondje svoja 
botanička iztraživanja. Po njegovu izvještaju (koji će se takodjer 
u ,Radu“ diljem štampati) našao je nekoliko za hrvatsku floru 
novih bilina. Osim toga mu je za rukom pošlo razjasniti nekoliko 
netočno poznatih ili krivim imenom ozvanih bilina. 
Podporom nar. muzeja putovao je po Slavoniji mladi prirodopisac 
Lj. Rossi, s tom naročitom zadaćom, da sabira prirodnine za na- 
