PRILOG ZA POVIEST GLASBE JUŽNOSLOVJENSKE. 33 
nach welchem er die Tonhčhe seiner_ Stimme sicher und genau 
abmessen kčnnte, Die Schulung unserer jetzigen Singer nach der 
Begleitung temperirter Instrumente ist ungeniigend, aber gute musi- 
kalische Talente (osobito slovjenskim sluhom!) k&nnen sich sehliesslich 
durch Uebung selbst auf die rechte Bahn helfen und die Fehler 
der Schule iiberwinden; ja, es gelingt ihnen dies vielleicht um so 
eher, je weniger sie in diese Schule gegangen sind.“ 
Ma kako oštroumno bilo iztraživanje Helmholtzovo, pa ma koliko 
mu akustici i glasbenici za to zahvalni bili, to nije tim težkim 
putem učenoga iztraživanja trebao ni udariti ; njemu bi bilo dovoljno 
mjesto harmonium-a sa prirodnom ugodbom, što si ga dao graditi, 
motriti našu sviralu, šaltvu ili tamburicu, i ta glasbala akustičkimi 
strojevi izmjeriti i razmačne im oline matematički ustanoviti. Ali 
dakako ti južni Slovjeni stanuju u nepoznatom zakutku svieta, pa 
se ne može tako lahko do njih; a bilo bi i to za čudo, da Ne- 
slovjeni nauče štogod u glasbi od Slovjena. Nu bilo to kako mu 
drago, mi se možemo prepustiti sladkoj nadi, da će glasbena praksa 
Slovjena još koješta razjasniti, što je do sada debelom koprenom 
pokriveno. Ja sam sa svoje strane, prije nego što je Helmholtz 
objelodanio knjigu svoju, upozorio na ugodbu naših narodnih svira- 
ljaka'. Tada su tu izjavu moju držali pretjeranom i rugali mi se 
čak u zagrebačkih novinah, a sam profesor Armin Šrabec, koji je 
bio glasbeno naobražen a inače moj pristaša, scienio je ugodbu 
naše sviraljke s početka krivom, pa je razmišljao, kako bi se toj 
nevolji doskočilo. Nu budući da sam ja o pravilnosti ugodbe naših 
svirala bio sasvim osvjedočen, ne mogoh odustati od mnienja svoga, 
pa idjoh pisati okolo, svim svojim prijateljem, nebi li oni za kakvo 
novo djelo znali, u kom bi se razpravljalo o umjerenoj ugodbi. Ne 
mogu reći, koliko se uzradovah, kad mi neki prijatelj iz Njemačke 
posla početkom godine 1815 Helmholtzovo djelo, koje nehotice — 
i na žalost mojih protivnika — do pobjede pripomože našoj na- 
rodnoj glasbi. 
Nešto o poviesti svirale. 
Ako su Egipćani pripisali izum svirale Osiridi,. Heleni, Apolonu 
ili Paladi, to nam kaže sveto pismo, da ova vrst glasbala bila u 
porabi već prije potopa i da ju je izmislio otac Jubal. S druge 
1 Vidi moju razpravu ,,Jugoslovjenska glasba“ od god. 1869 i drugu 
»Kako da nam se glasbarstvo uredi“ od god, 1873 štampana u ,» Viencu““, 
RINIA. XLI. I 
