42 FR. Š. KUHAČŠ, 
do 27.). Isto tako našlo se je frula, načinjenih od sobovih kostiju 
kod odkrića tako zvanih sgrada na stupovih (kolju; Pfahlbauten). 
Dokaz je dakle tuj, da i ova vrst sviraljke poznata bila već u naj- 
starijih vremenih; nu poradi lakšega napuhavanje svirale nestade 
malo po malo frule tako, da u zapadnoj Evropi za nju skoro i ne 
znahu. Heleni su frulu, t. j. snovyć doduše poznavali, ali nisu ju htjeli 
rabiti. Drieberg kaže: ,Stranku (flauto traverso) syrinx necienjahu 
Grci osobito, te ne ima primjera, da bi za javnih natjecanja siringaš 
bio se natjecao o nagradu.“ Rimljani ju često rabljahu te naslikahu 
i frulaše i frulašice. Tako se n. p. vidi po nekoj pompejskoj slici 
na stieni, gdje Echo svira u postrauku. 
Po mojem mnenju dobiše podunavski Slovjeni frulu od Rumunja, 
a koritanski ravno od Talijana. Wirdung (1511) i Agrikola (1549) 
zovu postranku doduše švicarsku sviralu (Schweizerpfeife), Francezi 
pako i dan danas fidte allemande; nu ja s cienim, da to bi zato, jer 
su upravo Niemci najviše zavriedili popravljajuć frulu (kao što 
Tromlitz, Quanz, Theobald B&hm i t. d.!); jer da joj Švica ne- 
može biti domovinom, pa ni u novijem obliku njenom, vidi se po 
opisu švicarske frule, koji veli, da je ona bila s početka od jednoga 
komada šimširova ili ebanova drva, koje ne raste u Švici. 
Ime ,frula“ ili ,vrula“ć u našem će narodu biti jedva od kojih 
sto godina, jer zaludu ga tražiš u starih spisih; tek u najnovije 
doba udomaći se ta rieč u hrvatsku literaturu. Novo je ime po- 
stranka ili stranka ismislio narod vrlo dobro, budući da se ova 
sviraljka svirajuć sbilja drži postrance. Preporučio bi, da se to ime 
primi i u knjigu. 
Hrvatske rieči, koje se tiču jadnostavnih cievnih sviraljaka, t. j. 
zviždaljke, svirale-zveklje, šaltve i frule. 
barbuk, das Gesprudel. 
barbukati, einen sprudelnden 'Ton hervorbringen, indem man eine 
Rčhre in's Wasser steckt und hineinblist. 
brbočka, eine Sprudelrčhre, ein t&nendes Spielzeug fiir Kinder. 
brbotajući glas, ein sprudelnder Ton. 
brezova svirka, eine Pfeife aus Birkenrinde, die Klutter. 
ciev, cjevanica, die Rčhre der Pfeife. 
cievna sviraljka, das Rohrblasinstrument. 
cvek, der Kern der Pfeife, der Flote. 
! Ime Tromlic i Čeh (B&hm) pokazuje na ljude slovenskoga porietla. 
