LI 
PRIRODOSLOVNE THEORIJE I DARVINISAM. 13 
odkrio, stekao bi si neumrlu zaslugu, jer je borba za obstanak u 
prirodi od neizmjerne važnosti. 
Borbom za obstanak brane se plemena proti pogibelji i čuvaju 
se takodjer od izkvarenja, t. j. individua se bore za pridržanje 
plemenske čistoće i za usavršenje svoje. Plode se ponajprije naj- 
zdravija i proti nezgodam najjača individua; plodit će se dakle in- 
dividua, koja su kadra podnositi najdulje glad, žedju, vrućinu, zimu, 
vlagu, — ili koja se odlikuju izvanrednom snagom tjelesnom, hi- 
troćom, vještinom, smionošću, ili lukavošću itd, i dočim mnoga od 
ovih svojstvah djeluju na spoljašnost, na suglasje pojedinih organah, 
na prijaznost oblika, povisuju zajedno osim unutarnje valjanosti 
takodjer izvanjsku ljepotu. Tim načinom borba za obstanak upliva 
ne samo na uzdržanje života nego i na oplemenjenje individuah. 
Borba za obstanak dvovrstna je, activna i passivna, kako se 
najme individua bore za postignuće uvjetah za život potrebnih, ili 
kako se odporom ili ugibanjen brane proti štetnim uplivom. Mogu 
se individua jedna boriti sa drugimi, n. p. grabežljive zvieri sa pi- 
tomimi, ili sa grabežljivimi drugoga roda, nu pod ovakovom borbom 
ne razumieva se Darwinom ustanovljena borba za obstanak, nego 
se samo razumieva ona borba, koju individua jednolična, individua 
jednoga roda vode medju sobom; borba prvije vrsti je posve _ma- 
terialna, najme za nabavljenje hrane, — a druga borba je prava 
borba u smislu selectije, borba za obstanak; t. j. borba za razplod. 
U borbi ovoj od velike su važnosti druga jošte nekoja svojstva. 
N. p. koristivost (Niitzlichkeit) organah. Čim individua posjeduju 
više koristnih organah, tim sigurnija im je pobjeda. Vježbanje or- 
ganah takodjer je važan factor. Ptice n. p. koje se u-zatvoru rode, 
nisu nikada tako vješte lećenju, kao one, koje živu slobodno u 
prostoj naravi; konji, koji se dugo drže u stajah, nemogu se na- 
tjecati s onimi, koji se odhranjuju u ergelah, ili koji se neprestano 
vježbaju u hodanju i trčanju. Čovjek, koji nije privikao radnjam 
tjelesnim, mnogo je slabiji od težaka, koji vazda radi; biline pod 
staklom odgojene nisu tako krepke, ko što su one na poljanah i 
livadah. Uzrok je, što se ovakova individua, stegnuta na uzke kru- 
gove nenaravske, nemogu koristiti organi svojimi, nemogu oja- 
čati tako, da bi mogli odoljeti štetnim uplivom. Naravski, da će 
individua ta, kad im se oduzme zaštita umjetna, nazadovati i tada 
propasti u borbi za obstanak. 
Darwin napominje više pripomočnih sredstvah, koja podupiru 
selectiju i borbu za obstanak, kao što su: izravni upliv izvanj- 
