PRIEPOROD BISKUPIJE ZAGREBAČKE U XIII. VIEKU. 125 
u susjednom kotaru dubravskom nanašali biskupu velike štete, da 
upravo posvojiti ga htjeli," nu najviše tim, što su istu povukli u 
veliku parnicu sa opatom sv. martinskim na panonskom brdu. 
Opatiju ovu, maticu svih ugarskih benediktinskih samostanah, 
utemeljio bijaše prvi ugarski kralj sv. Stjepan, svladavši opornoga 
šimežkoga župana Kupana, a i doznačio istoj ujedno sav  dese- 
tinski prihod ove županije, a pošto se njezin obseg protegnuo 
preko Drave u dioecezu zagrebačku, to je opat sv. martinski u 
ovom priedjelu pobirao istu za sebe. Već za pape Honorija III. 
(1159—1181) pretresivalo se u Rimu prieporno ovo pitanje, pa se 
ta parnica, skopčana inače s velikimi troškovi, vukla sve do Honorija 
II. (1216—1227). Ovaj pako, hoteći ,partium laboribu3 parcere 
et expensis“, naložio bijaše biskupu vackomu i inim ugarskim bis- 
kupom, da preslušaju svjedoke jedne i druge stranke. Ovomu pa- 
pinomu nalogu kada se podnipošto pokoriti nije hotio tadanji za- 
 grebački biskup Stjepan L, to su ugarski biskupi taj priepor sveli 
opet na apostolski sud. Da se indi konačno rieši, imenuje papa 
abanen3skoga biskupa za sudca, koj, buduć da ni sada biskup za- 
grebački niti je osobno došao niti poslao punomoćnika, osudi (1226) 
episkopat zagrebački s ogluhe na gubitak parnice i na globu od 
šestdeset markah srebra,? 
Po primjeru ugarskih županijah protegnuše i ugarski biskupi 
svoju crkvenu vlast u našu od njezinih pastirah zanemarenu dioe- 
cezu, kao pećuvski biskup u dolnju Slavoniju, a vesprimski u Me- 
djumurje, kojemu potonjemu darovao je ovdje kralj Emerik (1203) 
posjed Miholjac sa svimi kmetovi. 
Jošte jedno bijaše, na čemu je razvitak biskupije zagrebačke 
mnogo postradao, a to jedno rat sa bizantinskim carem Emanuelom 
Komnenom, a drugo neuredjeni odnošaji o priestolnom nasljedstvu 
u lozi Arpadovoj, koji bijahu povodom krvavih borbah, koje su se 
bile na poljanah posavske Hrvatske. 
Prvu takovu borbu spominje poviest, kada se oko g. 1198 dig- 
nuo slavonski vojvoda Andrija na brata si, kralja Emerika, u kojoj 
je vojevao revno uz kraljeve čete knez Kračun sa biskupom  za- 
grebačkim Dominikom proti vojvodi, uz kojega borio se zagorski 
župan  Vratislav sa svojom braćom, i koja se napokon svršila za- 
tvorom Andrijinim u Knjegincu kod Varaždina. 
1 Mon. list. ep. zagrab. I. p. 1. 2. 
2 Theiner. Mon. hung. I. p. 69. 
