134 IVAN TKALČIĆ, 
Rekosmo malo prije, da se je vrlo rano unašati počelo bogomilstvo 
u neke županije dolnje Slavonije, to nadbiskup koločki, da svoju 
vlast prostre i po ovom dielu, a tako da iztisne svaki upliv pećuvske 
i zagrebačke biskupije, koje se zanj ovdje natjecale, kupio je grad 
Požegu za stanovitu svotu novacah, pridodavši i. baštinu svoju, 
predij Erdesumulva prozvan; a da to sve prikrije dostojnijom ko- 
prenom, izjavio se, da je učinio to ,,pro hereticis de finibus illis peni- 
tus profligandis“; pa i toga radi dragovoljno je na tu kupnju pri- 
stao ne samo kralj Andrija i sin mu Bela, već i isti rimski dvor.! 
Sve ovo sililo je biskupa Stjepana, da čim prije zaputi u Rim, 
pa, i sam kaptol zagrebački, premda u njem bijaše i članovah, 
kojim je sizenje episkopata zagrebačkoga od ugarske hierarhije 
poćudno bilo, kraj svega toga ipak zanesao se i on za uzvišenim 
podhvatom svoga biskupa, te je i sam, premda se inače oskudicom 
borio, u tu svrhu doprinesao vrlo znatnu žrtvu od 120 markah 
srebra.? 
O djelovanju Stjepanovom u Rimu spomenici šute, nagadjati 
ipak možemo, da nije posvema bezkoristno bilo, jer ako i nije ino 
polučio, a to je svakako to, da je parnica sa opatom sv. martin- 
. skim dobila drugi smjer, t. j. imala se riešiti putem nagode. Veća 
potežkoća bijaše Stjepanu iztisnuti iz dolnje Slavonije upliv ugar: 
ske crkve, jer se je on basirao na vrlo važnom temelju, uništenju 
jeretikah, za koje je rimskoj stolici koločka crkva svakako više 
jamstva pružala, nego li zagrebačka, koju je do tada vrlo slabo 
poznavala. 
S ovakovim izkustvom povratio se Stjepan iz Rima u Zagreb. 
U ovako nepovoljnih okolnostih prvo i najpreče bijaše podići u 
samoj biskupiji onu korporaciju, koja radi svoje uzvišene časti, 
morala je znanjem i svjetovnim sjajem odlikovana biti, a drugo 
uputiti Rim, da episkopat zagrebački ne samo moralno već i ma- 
terijalno tako obiluje, da može samostalno izvadjati sve zahtjeve 
rimske stolice. | 
Biskup Stjepan pokušao je i jedno i drugo. Ponajprije indi trebalo 
mu je pribaviti kaptolu vanjski sjaj, toga radi, da si kanonici uzmo- 
gnu svake godine nabaviti nove plašte za crkvenu porabu, poklonio 
im (1227) sav novčani prihod, koj se u Zagrebu i njegovom 
području pobirao u ime desetine vinske, pridržav za sebe samo 

" Mon. hist. episc. zagrab. I. 57. XLVI. 
* Ibid. p. 75. LXII. 
