PRIEPOROD BISKUPIJE ZAGREBAČKE U XIII. VIEKU. oi. 
Najviše zadavalo je skrbi Stjepanu, kako da uredi i samu dioe- 
cezu, s toga da ratoborni ovaj narod naukom vjere ublaži i pro- 
svietli, gradio je po biskupiji mnoge crkve, podizao nove župe, a 
osobitu pozornost svratio je na Čazmu, gdje je počeo zidati vele 
liepu crkvu sv. duha, i sv. Magdalene." 
Vrelo, iz kojega bi podmirivati mogao silne ove troškove, krom 
vlastitih dohodakah bijaše desetina, navlaš vinska i žitna. Do zlatne 
bulle Andrijine bijaše običaj u Ugarskoj i u našoj kraljevini, da 
se naravski desetinski prirod odkupljivao novcem, t. j. za svaki 
kupić plaćala se pensa ili Đ0 denarah. Ovaj običaj prestao je zlat- 
nom bullom, jer čl. XX. iste nalaže, ,da se u buduće desetina ne- 
ima odkupljivati novcem, već davati u naravi i žito i vino“. Bi- 
skupu zagrebačkomu nagomilana desetinjska zaliha bijaše skoro 
kao bezkoristna, jer ju je poradi slabo razvijene komunikacije vrlo 
težko unovčiti mogao, pa buduć da u Hrvatskoj običaj bijaše 
ujedno zakonom, to pošav Stjepan u Ugarsku (1229) uprosi kralja 
Andriju, da bi dozvolio, da se u Hrvatskoj i na dalje desetina 
može odkupiti novcem. Kralj, sazvavši vieće, prista napokon prošnji 
Stjepanovoj, nu da se ujedno izkaže blagostiv prema onim, koji 
su desetinu davati morali, odredi, da se od sada imaju dva kupića 
odkupljivati pensom, a ne kako bijaše običajno svaki pojedini. 
Ovoj se odredbi ,licet eilem episcopo grave videretur“ napokon 
pokorio Stjepan, osobito, kada mu i kralj obrekao svoju pomoć 
proti svakomu, koj bi prkosio.? | | 
U to upravo vrieme nastojao je u Ugarskoj mladi kralj Bela o 
tom, da zadobije opet ona državna dobra, koja su za bezbrižne 
vlade njegova oca osvojili ili pojedinci ili ciele korporacije. 'Ta- 
kovih neurednostih bilo je i u Hrvatskoj, pa se i ovdje vojvoda 
Koloman stavio na to, da krunska dobra uredi, a uz Kolomana, 
pristao odmah i biskup Stjepan, da povrati crkvi zagrebačkoj što 
je nehajstvom njegovih predšastnikah od nje odpalo, a naročito 
znameniti posjed Rasjeku, koju su božjaci posvojili. Medju bi- 
skupom i kaptolom zagrebačkim s jedne strane, a magistrom bož- 
jačkim s druge glede toga posjeda mnogo se vremena vukla parba 
pred vojvodom Kolomanom, ali bezuspješno, to on, buduć da 
Rasjeka bijaše crkveni posjed, zaputi stranke na nadbiskupa koloč- 

' Mon. hist. epise. zagrab. II. p. 5. 
? Mon. hist. epise. zagrab. I. p. 63. LIII. 
3 Mikoczi. Ser. banor. u XI. Arkivu p. 112. 
