138 IVAN TKALČIĆ, 
koga, kojemu bijaše biskup zagrebački suffraganom. Mjeseca svibnja 
g. 1230., pred nadbiskupom Ugrinom dodje do željena sporazumka, 
tako, da su božjaci odstupili crkvi zagrebačkoj cielu onu zemlju 
kod Vaške, koju su darom bana Benka uživali, dočim biskup s 
kaptolom odrekao se svakoga prava na Rasjeku, i svečano se obve- 
zali, da neće niti jedna stranka u buduće ponoviti istu razmiricu 
ni pred svjetovnim ni pred crkvenim sudom, pak koja bi stranka 
taj ugovor povriedila, da plati globu sto markah srebra." 
Nastojanjem Stjepanovim biskupija zagrebačka prilično je već obi- 
lovala svećenstvom i župami, koje nadzirahu pojedini arcidjakoni, 
stojeći ponajviše u Zagrebu, no buduć da istim arcidjakonom bijaše 
vrlo tegotno nadzirati svećenstvo svoga arcidjakonata, uzdržavati 
crkvenu stegu i rješavati parhe, bijaše od potrebe, da se u gla- 
vnijih mjestih biskupije osnuju poveći svećenički sborovi ili pod- 
ručna kapitula. Osnivanje ovakovih kapitulah ne samo da bijaše 
po dioecezu koristno i častno, već i izvan same nje mnogo se to 
važilo, pa je to takodjer bila jedna od glavnijih težnjah Otjepa- 
novih; a buduć da ista kapitula bijahu ujedno i ,loca credibilia“, 
to se tim i pojedinim svjetovnjakom podala sgoda, da na lasan 
način urede svoje posjede, a tim da se preprieče štetne i lukave 
otimačine na temelju krivotvorenih izpravah, a što je najtužnije 
njihove posljedice, t. j. domaće svadje i ubojstva. 
U to doba bijaše Čažma vrlo znatno mjesto u posavskoj Hr- 
vatskoj. Već za domaće vlade bijaše napučena desna obala potoka 
Česme, te je po svoj prilici sačinjavala staru hrvatsku županiju, jer joj 
ge taj naslov podjeljuje još u listinah XIII i XIV vieka. Čazmanci 
bijahu takodjer prvi, koji su Ladislava, prešavšega Dravu, junački 
dočekali, no buduć da bijahu osamljeni, to ih isti lasno pokorio, i 
kada je utemeljio episkopat zagrebački, poklonio istomu u ime do- 
tacije ovu župu sa njezinim područjem. Radi svoga dražestna polo- 
žaja omilila je Čažma kraljevom, vojvodam i biskupom zagrebačkim. 
Pripoviedaju spomenici, da je kralj Koloman sagradio most na 
Česmi, koj se još u XIII vieku spominje pod njegovim imenom, 
biskup Prodan i ini boravili su najradje ondje, a vojvoda Koloman 
odabrao ju za svoje sjelo. Ljepoti i ugledu Čažme najviše je do- 
prinesao biskup Stjepan, on bo ne samo da je naselio i lievu obalu 
Česme, na kojoj j je svojim troškom sagradio i dvie vele liepe crkve, 
jednu na čast sv. duha, a drugu bl. Mandaljene, već je i u njoj 
smjestio i sborni kaptol (još prije g. 1229). i redovnike Dominikane. 

! Mon. hist. episc. zagrab. p. 65. LV. 
