PRIEPOROD BISKUPIJE ZAGREBAČKE U XIII. VIERKU. 141 
im je namienio, zaključuje ovu utemeljiteljnu povelju, i prieti 
srdjbom duha sv. svakomu, koj bi se drznuo prkositi ovoj ustanovi, 
a blagosivlje onoga, koj će ovu njegovu zakladu počitovati. Do 
biskupova pečata stavio je na ovu izpravu kaptol zagrebački i 
svoj, kao jamac, da je ista zakladnica privoljom toga kaptola 
učinjena." 
Zadaća mladomu ovomu kaptolu bijaše uzvišena, širiti vjeru i 
prosvjetu, pa upravo za to postavio je Stjepan za prvoga mu pre- 
pozita Hugrina, bivšega po svoj prilici kanonika zagrebačkoga, 
čovjeka inače prosvietljena, koj je na trošak svoga strica nadbiskupa 
koločkoga učio dvanaest godinah u Parizu na bogoslovnom fakul- 
tetu, a bijaše takodjer i veliki ljubitelj knjigah, jer si ogromnim 
troškom nabavio ovdje cjelu bibliju s tumačom, kako se naime na 
visokih školah predavala.? 
U biskupiji, za koju se poldrugi viek nije nitko svojski zauzeo, u 
kojoj se takodjer uvriežila štetonosna kriva vjera bogomilska, posuta 
pričami, koje su neuku narodu vrlo mile bile, osim svećenstva i 
kaptola bijahu potrebne ine sile. I za ove pobrinuo se neutrudivi 
biskup; a i za to takodjer, da dokaže rimskoj stolici, da pomoć 
koločke crkve glede izkorjenjena jeretikah u biskupiji zagrebačkoj 
sasvim je nepotrebna i bezkoristna. 
Red dominikanski bijaše tada osobito na glasu u rušenju krivo- 
vjerja i propoviedanja vjere. Još za živoga svoga začetnika bijaše 
razgranjen po Europi tako, da mu u istoj Ugarskoj vrlo rano 
nalazimo tragove, navlaš u Gjuru, gdje se spominje jur g. 1221. 
Ako igdje, a to doisto u zagrebačkoj biskupiji trebalo je revnih 
ovih propovjednikah, pa ih i biskup Stjepan ovamo pozvao, sagra- 
divši im crkve i samostane i obdarivši ih posjedi. Nećemo pogrie- 
šiti, reknemo li, da su istodobno sa kaptolom čazmanskim nadošli 
u ovo mjesto i Dominikani, gdje im predao biskup crkvu sv. Man- 
daljene sa samostanom, koj je u tu svrhu sagradio, a za uzdrža- 
vanje odstupio im i zemljišta. ? 
! Mon. hist. epise. zagrab. I. p. 68. 72, Theiner 1. €. p. 204. 
2 Thomas arch. Hist. salon, c. XLVII. 
3 Quod prior et fratres de ordine fratrum Predicatorum de Chasma.., 
intimare curassent: quomodo eorum conventus capturam quandam piscium 
in aqua Chasma ex collacione . . condam domini Stephani . . episeopi sepe- 
fate ecelesie zagrabiensis.... qui prefatum locum  ipsorum  fundasse 
dinoscetur, hactenus quiete et paciflce possedissent.“ Nad. arkiv. Juridie. 
lases L nr. 39. 
