106 L. GEITLER, 
17) slav. lit. lot. umetnuše parasitsko sk (ili šk) iza tili d: č. 
boskat (basiare) lit. buezoti (id., * butjoti); postanak drevnih čisto 
eufoničkih Zst i &št u slavenštini po načinu litavskom ; 
18) slavenština umetnu parasitsko š (ili 8) iza € (Gli d): gnumn 
(pediculus) lit. utis. (id., Litauische Studien p. 71), cutxr = gr. 
ueidoc ; isti vrlo razšireni pojav u lit. lot. i staroj pruštini; 
19) slavenština umetnu parasitsko 2 (ili 2) iza tili d: m3x, 
Nk(m)3a = lit. lendi (repo); hrv. gaz (vadum) = sansk. gadham 
(id.); isti pojav u lit.: gužti (protegere) sansk. guh (occultare) 
* oudh gr. zevo; u staroprus. i lot.: reila (ordo, series) == pax; 
20) parasitski sičnici u nastavcih: č. dčdoušek (avus) lit. d&dutis 
(id.), * dčdou(t)šek; KOKOTE KOKOlIR. 
Mnogim upravo navedenim procesom nalazim tragove u sanskritu 
i arijskih jezicih u obće. Eufonijske zakone sanskritske o promieni 
8 u šiza kir svadjam u savez sa analogičkimi pojavi u litavštini 
i sa onim jezičnim stanjem, koje u tom pogledu slavenština u staro 
doba predstavljaše; radnju svoju pako završujem onimi posljedicami, 
koje iz ovih rezultatah za pitanje tiesnije srodnosti slavenskolitavskih 
i arijskih jezikah izviru. 
U ovoj pako razpravi obrazložit ću umetak parasitskih sičnikah 
u savezu sa grlenim & ili g. 
S. 1. U litavštini je prosti, jednostavni umetak sičnika iza grle- 
noga suglasa tako običan da nerečem gotovo neznatan pojav, da 
na nj valja da samo li specialni izpitalac ovoga jezika pozornost 
obraća: obično lit. wargas (miser) izgovaraju memelski Litvini 
wargszas. Ovaj umetak nemienja nikako smisao rieči; on je sasviem 
fonetski parasit. On je podjedno sasvim slučajan; neima nikakova 
zakona, po kojem se uvuče u tielo rieči, neima nikakova posebnoga 
razloga, s kojega bi se upravo u stanovitu rieč umetnuti morao: 
U većini slučajevah je taj proces tako vidan, da mu u lit. nepripi- 
sujemo nikakove osobite etimoložke važnosti, pače ga dosad 
smatrasmo izključivo litavskom osobitosti. Ali u sla- 
venštini, koja skupinah gš, g8, kš, ks neima i netrpi (sansk. takš 
TecaTH), gdje g i & mora izčeznuti, gdje samo parasit ostaje, koji 
se kao svako slav. s i u x promieniti može, slegoše se na taj pojav 
toliki sedundarni slojevi, da ga samo najstrože razglabanje doku- 
čiti može. Tu on reć bi postaje tekar priedmetom etimologije: i 
doista množina tamnih slavenskih riečih raztumačit će se ovim kri- 
terijem. U kolu svih ostalih jezikah iztiču se litavski jezici jednim 
izvanjskim svojstvom, koje jim osobiti fonetski značaj dodaje. Usljed 
