O PARASITSKIH SIBILANTIH. 157 
svakojakoga eufonijskoga gomilanja suglasah postadoše u njih mno- 
gobrojna šk, kš, gš, ks, gs, kšt, kst, gžd itd. Ovih ,eufonijskih“ 
skupinah reć bi nijedan drugi jezik trpio nebi: a lit. i lot. jih na- 
hvalice tražu i stvaraju. Njim ćemo naći isto tako velike tragove 
u slavenštini. Početak procesa treba da uvrstimo u zajedničku pe- 
riodu slavenštine i litavštine, što proizlazi iz dotičnih primjerah ; 
osim toga držim, da se je još njeko vrieme u obajuh već razciep- 
ljenih jezicih nastavljao, u lit. se barem reć bi još sada pred na- 
šima očima nastavlja. 
S. 2. Lotišsko i litavsko parasitsko s iza A. 
Navesti ću od stotinah primjerah samo njekolicinu : 
1. lit. kwarkszčti (glucken, quacken) pored lit. kwarkti (id.) 
i hrv. kvrčati. 
2. lit. wauksznoti (dumpf bellen, belfern) = hrv. viknuti, 
gnikanuie (clamor) lot. waukfcheht (bellen, stark sprechen), i [wauk- 
feheht (id.) Ovaj je korien imao sk na početku, što ću na drugom 
mjestu dokazati. 
3. lot. braukfcheht braukfehkeht (knattern, prasseln) č. bru- 
četi (murmurare). 
4. lot. knaukfeheht knaukfehkeht (knacken, puffen, knallen) 
lit. kniakti (miauen) č. kiiučeti (ejulare). 
5. lot. warkfcheht, wirkfcheht, warkfchkeht == č. vrčeti 
(murmurare, stridere, gannire). U ovom korienu uvuče se parasitski 
sičnik i pred , srav. lot. werfchkeht i č. vfesk (S. 15. 2.) 
S. 3. Slavensko parasitsko s iza /. 
1. Č. bouchati (ferire, pulsare, crepitum dare) bušiti (id.), pol. 
r. 6yxaTE, hrv. busati se. Lot. bukfcheht (dumpf schallen). Od pa- 
rasita netaknuti korien imamo u hrv. buka (tumultus), sansk. bukk 
(briillen, bellen). Značenje ,anhelare, fremere“, hom. Buxrne kveuoc, 
povraća se u slav.: pol. buchcać (dampfen, heftig aushauchen, ge- 
waltsam ausathmen, dym, ogien buchcajacy, Linde), hrv. vatra bukti. 
Po ovom treba da izpravimo značenje rieči: Bovka ,turba“, sie for- 
tasse explicabis EEE IEFO Bh KOVIJE NIAMENBNE IEABI BHAETH prol. 
mih. Miklosich Lex. Amo spada i lot. bunkaht, bunkeht (klopfen) 
hrv. buncati. Postup je ovaj: 1) buk, 2) bukš, forma litavsko-sla- 
venska, kao što proizlazi iz lot. bukfech—; buduć se naime ovo lot. 
š nemože uvrstiti medju ostala sekundarna lot. š, (koja niču od sj), 
uvršćujem ga u litslav. doba, što se na drugom mjestu potanje do- 
kazuje 3) ovo se predslavensko š kao svako drugo (lit. szeirys 
