O PARASITSKIH SIBILANTIH. 161 
ne svodimo u direktan savez sa s sansk. pasu; zar nije moguće, 
da se odnosi na drevno * pe(k)šu sa parasitskim sičnikom, te bi 
stojalo prema lit. pekus kao spnicarn prema braukyti? Ovakovo tu- 
mačenje bi bez dvojbe bolje odgovaralo historijskomu kontinuitetu, 
buduć bi njime razvoj slavenske rieči nadovezali na litavsku formu, 
koja joj je mnogo bliža i srodnija nego li je sanskritska. Ja nipošto 
ne velim da bi se svi slučajevi mogli ovako raztumačiti, jerbo su 
jako različite naravi; kadkada pako niti neima kriterijah, da usta- 
novimo, koji je proces djelovao: da li onaj prvi postup: k-š-s-x, 
ili ovaj naš: k, (k)š-s-x. Ovime sam podjedno popravio mnienje, koje 
sam glede odnošaja litavskoga k i slavenskoga x u Litauische Stu- 
dien (pod braukyti str. 62, i pod szaka str. 70) izrekao. Sada ba- 
rem volio bih coxa (fustis) pored lit. szaka (ramus) č. sochor 
(fustis) lit. szakalys raztumačiti umetkom sičnika * co(u)ca, * so(k)sor 
(s = x), nego li postupom k-š-s-x. Svim tamo navedenim primje- 
rom dakako niti ovaj kriterij nezadovoljuje; kadkad stoji slav. x 
pored lit. &, gdje & i x sluti na temeljno sk, o čem ću progovoriti 
u posebnoj razpravi. 
12. ueuwnKa (ursa) pored ueynka, pol. mijeszek pored meynn. Fick 
Vgl. Wort. 2. izd. str. 143 prispodablja lit. mekćnti (blčeken): , Mit 
sansk. makaka (bl&ekend) wird ksl. mevukn lit. meszka bir (brum- 
mer) identisch sein“. Ako lit. meszkis f. nije posudjenica, to bi iz 
temeljnoga * meki mogli umetkom sičnika pred & izvesti litavsku 
rieč meszki, i slavensku * me(u)un—Ka. (š iza k). 
13. mouwuna (pera) lit. makszna makas (pera; lot. maks makelis 
(id.) Lit. maszna (id.) bez dvojbe je posudjeno iz slav. Po ovom 
bio bi korienom mak. Drugčije Fick 3. izd. 632. 
14. nazumn (calvitium) nuzuugn (calvus) slovin. plčša č. pleš, lit. 
pleisze (scheitel), & izčeznu iznimice i u lit. (S. 19.); srav. lot. 
pleikis (glatze) lit pliko. Č. plehy (calvus) iz * mm(u)e = lit. plikas 
(id.) lit. plikti, č. plehati (plumas mutare). U lot. jeziku uvukao 
se je sičnik i pred k: plifkeht (kahl machen) plitku plifkahm adv. 
(kapp und kahl) plefehka (glatze). 
15. Č. rousy rougaty, rousnaty (hirsutus, rousnaty holub hir- 
šutis pedibus) rousy pl. fem. (hirsuti avium pedes; pili longiores in 
pedibus equorum). Lot. ruhkans (rauchhaarig). lit. rukti (ver- 
schrumpfen) rauka (runzel): rafiksztas (runzelig). Ovo posta daljnjim 
u litavštini vrlo običnim umetkom suglasa £ od * raukša, što upravo 
držimo temeljem českoga rousy. 
16. cTpaxn (tremor, timor) = lit. sztrićkas strićkas (heftigkeit, 
B. J. A. XLI. dok 
