164 L. GEITLER, 
kmeny na U“ &. 58.) te prema svak— (lot. fwakas) kao što korien 
takš pored tvakš, gr. rvx Fick. Vgl. W. 3. izd. 86). 
3. da je drugo palatalno s u sas4 postalo isto tako od &š, kao 
što sansk mišr4& (mixtus) od mikš. 
4. Da je temeljna forma slavenštini i sanskritu zajednička * svakša 
* sukša. Ovime sam podjedno konstatovao prvi slučaj parasitskoga 
š u sanskritu. 
O c-formah č. cecek, cucati (= hrvatski sisati) progovorit 
ću na drugom mjestu. (cecek, cucati iz * kseksek, * ksmnksek 
* ksuksati; ako bi ono drugo 6 u českoj rieči bilo = kj ili tj, 
imali bi iza njega preglas: * cuceti). U ostalom dolazi korien suk, 
kao što u lat. sugere, i sa g u slav.: novobug. cyrape, Verković, 
Veda Slovena, 144, 284: Ta cm earu ćanrp «rme cyrape, pour 
prendre un agneau qui est alaitć encore. 
18. Litslav. šuk, šukš (scabere; scabendo strepitum  edere). 
Korien sku, po svoj prilici gr. Eve, koji imamo u lot. fkuht fkuu 
(haare abschaben, rasiren) fkuiimais (rasirmesser) fkuwejs (bart- 
scheerer) dalje se izvede u slav. i lit., koje sa t: lit. skutu skusti 
lot. fkihtu fkult, koje sa k: lit. szukiiti (kiimmen, biirsten, hecheln). 
Ovaj je korien razvio i značenje strepere. Malo ne svi slavenski 
izvedeni oblici, velika čest lit. i- lotišskih, promieniše s& na početku 
u š, o čem ću progovoriti na drugom mjestu. 
Može biti, da se je u cktkETaTn (titillare) najbolje sačuvao korien 
skuk (i gr. xvićo skapča u sebi zuačenje češati, strugati i svrbljeti); 
tomu i dolikuje č. cektati sa drugim glavnim značenjem  strepere. 
Pomekšanjem k u g (Lit. Stud. 54.) posta hrv. kuga (pestis) pored 
istovietnoga šuga (scabies). R. kyra (scirpus, ocoKa, porosa) r. nryra 
(NIAPONIB, IIAPNIB, NOPBDII OCEHHBIH NO,VB, KOTOPDIH CILIOIIB HE- 
ceret no pbkb, €b OAMOPSABIMH KOMBAMH CHbra; MEIKIT AEA'B, 
Kama, nocab Beninaro genonoMa) sve od temeljnoga značenja 
scaber. 
a) Od korjenite forme skuk dolazi: 
lit. szuktiti; lot. fukaht (biirsten, hecheln; rasch gehen, fuka- 
fehahnas fiir miihseliges gehen auf schlechtem wege; Almann Lett. 
Wort. ovdje pokazuje na fikaht — o kojega # vidi dolje — koje 
znači: sich riihren, rasch bewegen; im Lemsalschen fikaht fir an- 
gestrengte fortbewegung schwertfilliger personen in kleinen  sehrit- 
ten) = Čč. šuchati t. j. šukš— (dokaze za parasitsko š navest ćemo 
kašnje) znači 1. strepere, 2, scabere, terere, 3. pigre, lente gradi, 
x 
moveri, Jungmann) == č. šoukati bez parasita, modo huc modo 
