O PARASŠITSKIH SIBILANTIH. 165 
illuc ambulare, cunctari morari — srav. r. NIHMIIKATB i IIMIIATE 
»MbrikaTb, a'BHuBo, Bago abaarb uro“ sa parasit. š pred k, S. 
15—, fricare, promovere). Lit. szukć (bruch, ritze, scherbe, scharte) 
szukinis (briiehig) lot. fehukains (id.) fukumains (id.) lit. szukos 
pl. (kamm) lot. fuka (id.), lot. fuke fchuke (ši s ovdje koleba, 
scherbe, liicke) fchukt (schartig werden, zertriimmern, erschreeken, 
beben, klappern). Spomena vriedno je lot. fufeklis (biirste, hechel): 
uvršćujemo ga med one riedke primjere, gdje lit. ili lot. izrinu k 
pred sičnikom. (S. 19.) Lit. piszukos pl. (das was beim hecheln 
vom flachs abgeht) == slovač. šuchy pl. (* šukša * šu(k)sa, seruta, 
ramenta). C. Šušotati, i šuchotati (strepere, prvobitno scabere) po- 
kazuje kolebanje š — s (ch). 
O riečih, koje amo spadaju te koje razviše raznimi umetci eufo- 
Nijsko kšt, kst, gžd, č. šoustati (scabere, terere, strepere) lit. szuk- 
szdeti (strepere) progovorit ću u dotičnom poglavju. 
b) Sliede rieči sa parasitskim š: 
r. dial. IIYIIeJAb IIyIIePb (BCAKAAA APAHB, ,ostružine, strugo- 
tine“); slovač. šušol (palea, acus fagopyri), č. šešule, šešel gen.—e, 
šešolka šešulina šešolina (valvulae, samenhiiuptel, hiilsen) iz * mov- 
WbAh o (Š MOVNIEAb), Š MibIIOVIH O (* mnmovan) * miniibibo (* NIBIIEIh, 
kratko i dugo u koleba i u korienu i u nastavcih, ,Slov. kmeny 
na U“ 8. 66.) = lit. sziukszles pl. sziuikszlei pl. (gemiill, aus- 
kehricht am getreide, in der stube u. s. w.); temeljna forma * šuk- 
šuli. Č. šušlačky (hobelspiine). 
Lit. sziuksznes pl. £. (id.) = hrv. šušanj g. šušnja (abgefallenes 
laub), temeljna forma * šukšini. 
Lit. sziukszmes pl. (id.) č. šušmati (== šuchati) šušmavy (= šu- 
chavy), * šukšma * šukšmi. 
ec) Rieči izvedene od korjenite forme skut: 
Lit. skuta; lit. skuta (abgeschabte stelle, 1 skuta sudćgć er ist 
auf den grund abgebrannt), apskutos pl. f. (abschabsel) = č. šuta 
(otep mčdlovanćho lna, biindel geriffelten flachses, Jungm., srav. 
gore lit. piszukos), slovač. šutiti (mutilare, pravo uzamši ,tondere, 
scabere“), šuter (truncus) šutavy (mutilus, sine cornu) r. 1NIyTBIH 
č. šuta (capra mutila), pored hrv šuka šuša (id.) šukav šušav, gdje 
se oba koriena skuk skut u istom specialnom značenju slažu i pre- 
pliću, što je podjedno dokazom njihove srodnosti Hrv. šutalj (cul- 
ter), lit skutyklis (radula, novacula). 
d) Korien skuk, šukš dolazi u slav. lit. i lot. i u formi šik, 
šikš. Ovo se # mjesto u može dakako u slav. lahko prieglasom # 
