166 L. GEITLER, 
u € raztumačiti, i u lit kadkad koleba 74 i # (kikiulis kikilis frin- 
gilla); izsuvak v iza sičnika u ostalom nije u lit. i slav. upravo 
riedak:: lit s4pnas cnun sansk svapna somnus; cokE lot. fwakas; 
nu meni se čini, da nam je razlog korjenitoj formi šik, šikš dublje 
tražiti: može biti da je korien sku glasio iz prva skui, skuik (srav. 
£0w pored čćw teoroc može biti iz Eres — črius—), od česa posta 
skuk i skik (šik šikš) dissimilacijom. Doniekle sličan primjer imamo 
u č. kvičeti lit. kuwyksčti č. skučeti (stridere, ulurare) gdje se €, 
koje je u korienu, za cielo izrinulo 
Ovoj korjenitoj formi šik šikš (* skik) pripada prije svega gore 
navedeno lot. fikaht (== fukaht); sa svim pouzdanjem amo mećem 
hrv. šikalo (kod uzdara drvo, čim kožu glade, Vuk). Lit. szikszna 
(gegerbtes fell, ,ošišano“) lot. fikfna. Amo spada još lit. szyksztas 
lot. fihkfts (karg, geizig) lit szyksztilti (karg sein), koje smatram 
istovietnim sa hrv. šišati (to:dere, # je u lit. rieči umetnuto te čisto 
eufonijsko). Slični razvoj značenja imamo u hrv. škrtati (rodere, 
scabere) pored hrv škrt (avarus). Prva čest komposita lit. szikszn6- 
aparnis (vespertilio, ,ptica sa kožanima ošišanima kreljutima“) može 
biti da je sakrivena u hrv. šiš-miš (vespertilio, miš sa golima kre- 
ljutima, ili bolje ,goli miš“ kako se u velikom dielu našega na- 
roda govori. (na pr. u Slavoniji). 
Po svoj prilici imalo je r_NIyTATB, IYNIATB, NIJ XATE, (NONOIIHTE, 
IyrATE, FOHATB, ILyoKATb), koje bi rad amo metnuti, iz prva zna- 
čenje ,strepere“. Srav. BB 6opy nNiykaerp (HeducTo, BO/uT'E, 
64a3HuT'p). Glede g sravni gore navedeno hrv. šuga. 
20 R. Tynra (6urag u OonpaTaHast 6€KOTHHA, CTADB; 9KAZ TyuIA 
BANuTE! o ueaoBEkE, orpomunit, vyuasrit. Dalj) * taukša, Tovim 
(adeps) lit. taukaf pl. Pol. tu(k)szysty (crassus). U lot. nalazimo 
isto parasitsko š u taukfcheht (fett scehmelzen, scehmoren). Srav. S. 14. 
S. 4. Umetak parasitskoga s iza % u litavštini. 
Ovaj je pojav sasvim običan; navesti ću primjera radi samo: 
lit. kriksčti = č kr(n)četi (gruere; KpuyarTu (grunnire). kwar- 
ksčti dolazi uz kwarkszčti i kwarkti. (srav. S. 2. 1.) Iz ovoga se 
primjera vidi, da se umeće kadkad s, kadkad š, pače kod jedne 
te iste rieči, 
S. 5. Umetak parasitskoga s iza AX u slavenštini. 
1. klank-klenk-klenks titubare, labi, claudicare). Od ovoga 
koriena bez parasitskoga sičnika dolazi: 
KNAYaTu (inclinari, claud'care) sloven. kleknoti, č. kleceti (id.) 
