172 L. GELTLER, 
kodjer od pu flare, ali mu f posta od pv, tako da predpostavljam 
glagolnu formu * n(n)govkaTu; pol. fala tempestas iz m(n)g1ma). 
8. sra xa lot. lit. blusa (pulex) po svoj prilici iz * bluksa. Ako 
ostavimo na stranu srodne doduše rieči gr. W2xx lat. pulex, kojih 
forma se sa BYExa ipak posvema neslaže, to nam preostaje samo jedan 
praoblik * plauk— * pluk—, na koje sluti staronjem. fić6h (* flauhi), 
iz kojega mi naše rieči upravo najlaglje izvesti možemo. Lit. i lot. 
izrinuše iznimice k ($. 19), p se pomehča u b. Spomena vriedno je 
pol. pleszka sa tvrdim p; pol. pehta dakako posta od * bchla, buduć 
je 6 usljed nagomilanih suglasah koji sliede moralo prieći u p. 
S. 6. Akoprem i slavenština suglasne skupine &s (&š), koje je 
ona u staro doba kao što lit., upravo tražila i gdje jih nije imala, 
stvarala, sada nikako netrpi učinivši jih izsuvkom grlenika lakšimi, 
ipak nailazimo na riedke njeke slučajeve, gdje je sva prilika, da se 
je ks istomu procesu upravo onako izmaknulo, kao god na pr. po 
koja slavenska rieč sa nosnim samoglasom u nariečju, koje se nos- 
nih samoglasah inače davno riešilo: čak. dumbrava gaBpaga. Meni 
ge čini, da je rusko Kpukca pored lit. kriksčti takova rieč, t.j. med ki s, 
nije imalo nikada nikakoga samoglasa te doticaj obajuh suglasah nije 
sekundaran. Meni se to bar nečini nipošto nemogućim. Samo uva- 
žimo koliko je takovih &s morala imati slavenština i to čisto eufo- 
nijskih, ne samo korjenitih. Za što da se nisu mogla barem njeka 
sačuvati? Umetak parasitskoga sičnika iza & nastavljao se je ćak 
do unutar slavenštine, nisu sva ta s i š upravo litavskoslavenska, 
njeka mogu biti razmierno mlada. Ovo valja da vriedi i za r. 
maakcuBbit, maakemxa, maakca (flebilis) pored mzanaru. Čudnovato 
česko čt u plačtivy (flebilis) može biti, da sluti na Aš (pored r. 
ks). Da je %8 u slavenštini moglo obstojati u razmierno novije doba, 
tomu je dokazom staroč. ksenec (genimen); “ovdje je &s korjenito, 
ono posta osebujnom metatesom, na koju dosada nismo obratili pozor- 
nosti, te o kojoj ću na drugom mjestu progovoriti, iz * skenec, na što 
sluti č. štčnec, wrTeubtjh (catulus). Druga analoga naći ćeš u 8. 9. &. 13. 
Sasvim slične slučajeve naći ćemo kod umetka sičnikah iza labialah : 
č. drisati (radere, lacerare) posta od dra(p)sati (id.) dr&pati, ali i 
drapsa dolazi, ma da se inače slovenske skupine ps, bs uviek olahkote 
izsuvkom p, b. A dlapsati (premere, eonculcare) uz č. dl4pati (id). 
S. 7. Umetak parasitskoga $# iza g u slavenštini. 
Proces koji opažamo u lit. wargas wargszas povraća se u: 
r. dial. s'kxa (sbBaka, poroseit) hrv. ziehati, sloven. zćha se 
mi, (oscito) lit. žićgauti i žiogszezoti (id. * žiog-sz-tioti * žiog-sz-oti). 
