O PARASITSKIH SIBILANTIH, 173 
Bez parasita: lot. sehagoht (sehnukken, schluchzen). Od lot. u-osnove 
(chagus dolazi lit. žiogszezawimas i hrv. ziehavica. Šafarik (Se- 
branć spisy III. 506, koji sve ovakove rieči izvodi neposredno iz 
koriena pridodanjem jednoga, kao što on scieni, desiderativnoga s, 
X) navodi još staroč. zich4nek (spirabulum). Slav. x pako posta od 
8, i ovo od š, kao što pokazuje lit. rieč: sva litavska š su litavsko- 
slavenska. 
S. 8. Umetak parasitskoga s iza g u slavenštini. 
Nesselmann (Thesaurus linquae prussicae) navodi kod staropr. 
warsus (unterlippe) pol. warga (id.) Može biti, da ova u ostalom 
tamna rieč sluti na * war(g)su. Može biti, da warsus stoji mjesto 
* warzus * waržus (staropr. semmć lit. zćmć 3emmm) i stoji prema 
warga kao lit. žasis prema rach. Ovoga mi, čini se, odlučiti nemo- 
žemo. Na svaki način je onaj prvi naznačeni proces prodro u slie- 
dećih slavenskih riečih : 
MANAKT (inconstans, mobilis) pored maragn (id.) I maTagn do- 
lazi, u koje se uvuče T: ma(r)TAERE, srav. neTonnpn (vespertilio) iz 
ue(u)To—, nowmrTu iz * nokti ,nočna ptica“; pred tvrdim a nije rT 
moglo prieći u mr. Korien nalazim u lit. žčngti, žangstoti (gradi, 
ire) r. mare (gressus). 
Pol. grzechotać cupnriTaru (stridere), sk==g, srav. ,Slov. 
kmeny na U“ S. 31. pod roma. 
R. a01yxa pored aonyra. Može biti, da je nastavak —yra po- 
mekšan iz —yka (srav. r. MoTbiIra pored MoTbiKa), tada možemo 
—yxa izvesti od —uksa. 
Tamnoga poriekla su rieči: r. :mex'p skoxB (lusus quidam pored 
KOLE (id.) 
R. upxa uz upra (Beiabaanas Koska) č. jireha. 
S. 9. Prema mnienju, koje sam izrekao u S. 6., nije nemoguće, 
da se je gdje gdje sačuvalo takovo nepromienjeno gs. Slovačko 
druhsa dolazi pored drusa (homo ejusdem cognominis ,amicus“). 
Jerbo je slovač. h==g, sluti druhsa na * drugsa (a to i jest sakri- 
veno u drusa), ovo bi u lit. glasilo * draugsa— ili * draugsza— 
(od dr4ugas amicus), srav. wargszas. Dakako, da je druhs— moglo 
postati od njekakova * druhts— * draugus— * drauguš—, ali nam 
se je zadovoljiti samom vjerovatnošću. Pol. druch, druchna (para- 
nympha), ch==s, sravni sa drusa, koje doista to S iza g pokazuje. 
Linde dakako navodi i druh, druhna (h==g). nu ovo će biti malo- 
ruskoga poriekla. Svakako preostaje slovač. drusa kao pouzdan trag 
parasitskomu s. (* dru(h)sa, * dru(g)sa). 
