O PARASITSKIH SIBILANTIH. 175 
Ovaj isti proces prodro je u lot. lehfs (srav. korien plak S. 18. 
3. s.) u lot. mals (srav. korien mank 8.18. 1.) lot. dlelfis vidi me- 
1:30 S. 11). 
S 11. Parasitsko z (2) u savezu sa € u slavenštini. 
Sravni prednji S. 10. 
Sloven. pretvezem, srav. S. 18. 2. 
u£3uumn (minor) pol. miazszy malor. mjazkyj, srav. mank S. 18. 1. 
pol. plaz srav. plak 8. 18. 3. n. 
merE30 (ferrum) = gr. yalxoc. went30 posta od * meneso kao 
YETE€pE-uorn (quadrupes) od yeTgepe—, cgepxnan (ferus, atrox) od 
* cRepen * cgepn (lit. szurpti horrere, ovo opet iz * szwerpti, srav, 
REbpb lit. durys). Promjena €pe, 61e u epx, ex pripada izključivo 
slavenštini. Svakako treba da lučimo navedene slučajeve glede nji- 
hova poriekla: drugo e predpostavljenoga * cgepen posta assimilaci- 
jom iza slitnoga, ono je eufonijsko (Starobulh. Fonolog. S. 66); 
drugo € u yeTgepe— (= i, lit. keturi) i u predpostavljenom * me- 
1e30 korjenito je i predslavensko, te ga i nalazimo u lit. geležis. 
Poznato mi je, da J. Schmidt (Zur Geschichte des indog. Voca- 
lismus 11.) tumači drugo e u geležis procesom, koji je on nazvao 
svarabhakti, ja pako assimilacijom iza slitnih: ali svarabhakti je 
pravo uzamši dosad dokazana samo u slavenštini. U litavštini ne- 
obstoji ništa, što bi se moglo nazvati svarabhakti t. j. nijedno li- 
tavsko lili r nije iza sebe razvilo etimoložki neopravdanoga eufo- 
nijskoga samoglasa. Istina, u jednom lotiškom nariečju izgovara se 
l ir pred sliedećim suglasom tako puno, da darbs kalps glasi go- 
tovo kao dar“bs kal*ps, galva gotovo kao gal*va (Bielenstein, Lett. 
Spr. I. 211), što je dakako u bitnosti isti pojav, koji opažamo u 
Yr. TOJOBa pored lit. galva. Ali se nesmije s uma smetnuti, da se 
onaj drugi, tamni glas iza / 1 # nikada u sasvim jasni razvio nije, 
te da se isti pojav u onom lot. nariečju tiče samo jednoga osobitoga 
izgovora slitnih u stanovitom položaju; a u slav. (ruštini) je taj 
pojav do takove jasne zakonitosti dopro, da postaje priedmetom 
glasoslovja, tičuć se same jezgre glasovnoga značaja istoga i cieloga 
slavenskoga jezika. U starobaktrijskom i grčkom jeziku neima ni- 
kakve svarabhakti; € u dolwy6c je pored zend. daregha korienito. 
Sravni o tom A. Ludwig Agglutination und Adaptation S. 9., isto 
tako mnienje moje o lotiškom pelawas ,5lov. kmeny na U“ &. 27. 
(u primietbi). * mene3o sluti na * meli30, lit. geležis na * geližis, 
isto tako lot. dlćlfis (1d.) iz * dlelefis * dlelilis. Sansk. hriku hliku 
(stannum, Curtius, Grundz. 4. izd. 197, u petrogradskom sansk. 
