176 L. GEITLER, 
rječniku se nenavodi) opet iz * hiriku * hariku (srav. sansk. hari 
viridis), * ghariku. Gr. yalx iz yax()xoc. Cieli postup je ovaj: 
* ghalika * geleka * pelekša * geleša * geleža (oblik litavskoslavenski 
lit. geležis) * menNe30, :n€1n30. 
Č. vrzati stridere, fritinnire) može biti, da je sasvim slučajnim, 
anormalnim načinom, izsuvkom h iza z niklo (skupina zh inače u 
českih korienih reć bi nedolazi); na ovakovo česko vrzhati sluti 
barem slovač. vrzgati (id.) vrzg pako posta od vrsk, srav. vrčsk 
S. 13. 2., kojega s je parasitsko. Uzamši pako u obzir, da je isti 
korien vark (sonum edere, gpnkogaTu) u lot. jeziku primio parasit- 
sko š iza X: wirkfcheht, warkfeheht (vidi S. 2. D), to je moguće, 
da se je č. vrzati razvilo postupom kš, gž, ž, z. 
S. 12. Slavensko parasitsko = (2) iza g. 
EB1a3u m (scandalum error) gmannTi (scandalizare) sloven. blazniti 
(stultizare) isporedio je Miklosich (Lex.) sa r' 6aaroit (stultus) lit. 
bl6gas (schwach, gering, schlecht) navodeći glede prielaza značenja 
analogiju: gr. p.%oyos stultus, goth. marzjan i&rgern). Č. blhovy, 
blihovec (stultus). Fonetski se može sna3uu izvesti iz Bna(r)3nm 
Eugžni ; ali je takodjer moguće, da se nastavak —cu (i ovdje je 
S parasitsko) spojio sa * BNar=h-cum * Bmacns, i ovo se s pred u pro- 
mienilo isto tako u z gm3nn, kao što se to dogodilo u mMOEh-3Nm- 
FOB&-3Hb, mH-3ub, kojih z je po svoj prilici postalo od s (staropr. 
bi&-snan timorem, sal&b-sna connubium), 
S. 183. I ovdje se čini, da je slavenština iznimice sačuvala sku- 
pinu nepromienjenu, koju inače netrpi, i koja se sa njezinimi pravil- 
nimi fonetskimi težnjami nepodudara: r. rskuroaka (uramka Mota- 
cilla, rysuna, sersuna, KyKynika) dovodim u savez sa lit. gegužć 
(cuculus). Ovaj bi primjer bio tim zanimiviji i pouzdanji, što se je 
ž uvuklo do unutar koriena. 
Sravni S. 6. i $. 9. 
S. 14. Umetak parasitskoga s pred € u lit. i lot. 
U lit. je ovaj pojav jako običan; samo sliedećih slavenskih primjerah 
radi navodim: puszkanos pl. (pustulae) od puk (flare S. Đ. 1.) 
U lot. isto tako; samo da nam je mnogim takovim lotiškim šk još 
i pridodati mnoga sk: lotiški jezik naime promieni sva litavskosla- 
venska š (kao što slavenski) u s, te mnoga lot. s vriede etimoložki 
toliko kao š, ako tomu imade dovoljnih tragovah u litavštini. 
Lot. tuhfehkuma (hydrops, tumor“) tuhfkt uz tukt, tuhkt, 
(tumere, pinguescere), tuhfkis (hydrops) tihfka (tumor). Sva ova 
f (g) postaše po svoj prilici od š. Ovime se neizravno potvrdjuje 
