178 L. GEITLER, 
R. mepemurTp (obscurare) iz * mepckuTu, koje je dakako moglo 
postati od starijega * meršk, što se pouzdano reći nemože; pol. 
morszczyć (frontem contrahere, rugare) zmarsk  (frons contracta, 
,obseura“; ruga) == č. mračiti (obscurare; frontem contrahere), 
v. MOPIIHTE i MOpoduTE, od poznatoga koriena mark, mrak, koji 
prima i značenje ,oculos claudere“. U lit. dolazi s iza k: mirksyti 
(die augen halb offen haben, blinzeln) markstyti (winken, č. mrkati), 
u lot. š iza &: mirkfcheht (brechen, von augen) mirkfchkeht (blin- 
zeln). Amo hrv. mrk (ater) lit. smarkus i smarksztus (atrox). 
Pol. klaskać kleskać (plaudere manibus) po svoj prilici od 
njekakoga koriena klak; u lot. nalazimo š iza k: klakfcheht (vom 
schalle der hufe auf steinpflaster; sehnalzen). 
pol. mskty (mollis flexibilis, gracilis) pored mkly (id.) od uta. 
Ovaj pojav dopire u starije jezično doba, nego li je ovdje obraz- 
loženo: kašnje ćemo ga naći i u sanskritu; srav. poznati primjer 
sansk. vrasč (scindere) gpacka (ruga ,incisio“), od koriena vark, 
sansk. part. vrkn& (scissus), 
S. 17. Umetak sičnika pred g, 
kojim niča sg, te izjednačenjem naravi obajuh suglasah zg, u sla- 
venštini jako je običan: srav. r. ysrb (angulus) = lit. anga (thiir- 
6ffnung, flugloch), r. y8TO0NB, KPBNR (id). 
S. 18. Kolebanje parasitskih iza A& umetnutih sičnikah u siavenštini: (A)s, 
(K)ž, (k)s, (k)z. 
U sliedećih korienih, pače i u jednih te istih riečih dolaze svi 
prije obrazloženi procesi skupa. Parasit š prelazi u ž(z) ili obratno, 
te s toga postaju različita kolebanja, o kojih, mislio sam, treba da 
progovorim u tom savezu, kako postaše. Podjedno dobivamo nove 
primjere i dokaze za prije pokazane fonetske pojave. 
1. Litslav. mank, mankš. Korien sansk. manč i mač (Fick : 
zermalmen, kneten) sačuvao se, kao što je poznato, u lit. minkyti 
lot. mihziht, hrv. mečiti, Maka (farina uayurTu (cruciare) lit. makoti 
(depsere) č. makati (palpare, srav. gr. wzaco depsere, palpare) te 
je ostavio još sliedeće tragove: lit. manksztyti (weich machen) iz 
* mankszyti, t je umetnuto, = pol. miesić (depsere, miesić ciasto, 
wapno, miažszo czynić, Linde, srav. dalje p. miažszy), č. misiti 
(tčšto, hlinu, depsere). U češtini i poljštini se taj korien malo ne 
sasvim stopio — čemu je i forma i značenje pripomagalo — sa 
misiti MECHTH (miscere), u pol. se pače piše mieszać i mieszać (u 
značenju ,miscere“ nebi se naravno imalo pisati e). Amo spada lot. 
