O PARASITSKIH SIBILANTIH. 1179 
has 
mihltiht (bez k! S. 19.), i mihkftiht (Hachs brechen, ,depsere, 
emollire“). ja | 
Lot. mohleht (! == ž) mohfeht ifmofeht (quilen, srav. MZ&YHTH; 
iiberlisten, kosten verursachen, durchpriigeln), k je izrinuto S. 19. 
Ako uzmemo značenje ,depsere“ izhodištem i ako uvažimo po- 
rabu istoga koriena MAK MAKEKE u frazah, kao što je č. ,mčkky 
jako kaše“, za tim pol. miekiny (dicker brei satz“, Linde), dopustit 
ćemo, .da je lot. meekfcheht (durch dricken, schlagen erweichen ; 
umriihren, maischen, uhdens mahlus meekfche zaur, wasser_ macht 
den lehm miirbe), istovietno sa pol. mieszeć (densari spissari, con- 
crescere). Iz prva je poljska rieč bez dvojbe rabila samo za židke, 
mehkane stvari; miažszosć (t. j. miaszosć) = gestosć, (dicke einer 
flussigkeit, Linde; ovaj upravo tumači miesić, depsere sa miažszo 
czynić). Napokon primi adj. miažszy, miaszszy (t. j. miaszy, orto- 
grafski krivo žsz, szsz vuče lozu iz komp. miažszy, kojega izgub- 
ljeni positiv po Linde-u glasi miaski) značenje ,crassus dick“ u 
obće, kao što č. tlusty (crassus), koje u lit. rabi samo za židke, 
tekuće stvari (tirsztas dick, triibe, von fliissigkeiten, Nesselmann). 
Lot. mekfehe, mekfehkis (maischholz, gerith zum einriihren von 
mehleriitze); u meefehkis (id,) stoji opet sičnik pred k. 
Pol. miesz uz miež gen. miežy f, (crassitudo). Prije predpostav- 
ljeni positiv * miaski (* miazki) malor. mjazkyj (crassus) fonetski 
sasvim se slaže sa lit. minksztas lot. miklts (mollis, t umetnuto), 
* minkša; sravni srodno MAKRBKE. 
Lit. misa lot. mila (maisch vom bier) iz mi(k)sa? 
Od mank u drugom glavnom značenju ,conterere“ vuku lozu 
sliedeći izvedenici: najprije uvažimo mama (farina), litavske fraze 
kao minkszta prowa (elendes urtheil), da shvatimo lit. mčnkas, 
minkas (schlecht, gering, wenig), mčnk adv. (gering, sehlecht, we- 
nig, kaum). Od korjenite forme mak (sansk. mač) bez nosnog ele- 
menta: lit. maskas (id.), promjenom sk u zg: mazgas (id.) 
Iz * makš * magž pako lit. m&žas (klein, gering) lot. mafs, lit. 
adv. maž (wenig, maž be maž kaum, srav. lit. menk). Lit. mažinti 
(klein machen). Ovamo ide uranun (junior, minor), hrv. mezimae. 
Sve ove potonje rieči od maž-mt3, može biti, da su pomoćju para- 
sitskoga ž neposredno stvorene od korjenite forme mag (pomekša- 
njem iz mak); ,mag“ u istom značenju nadje već Curtius (Grund- 
ziige, 4. izd. 326) u grštini: pzyue, pića, vase uzyupoc, ali se 
ono nalazi i u lot.: mag, magkeniht (wenig) mahga (kropf eines 
vogels, das fleischixe unterkinn) maigt (driicken, kneten, ai = an, 
A 
