180 L. GEITLER, 
en), maigs (sanft; isto značenje imade lot. miklts č. mčkky i lit. 
glagol mižinti ,verkleinern, lindern“), lot. meegt (stark driicken) 
mundfiht (id.) Da li je moguće na temelju ovih gr. i lot. riečih 
predložiti indoevropski korien mag, nemogu odlučiti; u obajuh se 
je jezicih sasvim neodvisno moglo & u g promieniti. RN. mMarKii 
MSroKB jedva da je dokaz za slavensko meng. 
2. Korien tank, tvank (conprimere; contrahere). Sansk. tarič 
(contrahere, coagulari), koje imamo u lit. adj. t4nkus (dicht, fest 
beisammen) tankinti (verdicken, verdichten), povraća se u TECbin 
(angustus), č. tiseš f. (angustiae), TkchunTu (arctari), iz * TEKCbN—, 
sa 8 iza k (& = an, en). Sa s pred Z dolazi isti korien u TECKENE 
(angustus), TackB adj. (id.) = lit. t&nkus, TackogaTu (comprimi). 
TEcTOo (massa) imalo je eufonijsko kst, ono sluti na Taksto, u lit, 
bi glasilo * tankst— ili * tankšt—. Uz tanč navodi se u sanskritu 
druga korienita forma tvanč (contrahere) (srav. koriene takš i tvakš), 
koje se obično isporedjuje sa staronord. ihwinga adha (zwingen) 
thwengs m. (riemen); s ovime dovolim u savez slovenski glagol 
pre-tvezem pretvesti (alio loco ligare, Miklosich ga u Lex. navodi 
pod ga3aTu). Buduć smo u slavenštini već našli * tanks (* tankš?), 
to je vrlo lako moguće, da je moglo postojati i * tvankš, * tvanš, 
* tv6š, * tv&ž, tvez. (Samo prividno, mislim, ovamo spada lit. 
tvčnkti (diimmen, verdiimmen, anstauen); premda mu je značenje 
sa sansk. tvanč jako srodno, to bi ga ipak volio izvesti pomoćju 
k od drugoga koriena tvan, lit. twinti (anschwellen, anstauen). 
3, Korien plak. Prvobitno mu je značenje ,udariti tući“, 
navlastito ,nečim širokim udariti, širokom stranom uda- 
riti, pljeskati“ č. placati, drugo pako te isto tako staro ,ši- 
rokim biti“. Srav. Curtius Grundziige pod rMmoso i mat). 
U slav. i lit. osobito je obljubljen u značenju ,pljeskati rukami ; 
šljapati, pljeskati po vodi; blebetati“. Iz ,tući udarati se“, razvilo 
se je, kao što je poznato: plakati se, plangere. Nazalovana forma 
plank vrlo je razširena, isto tako pomekšano plag. Na zemljištu 
litavskih i slavenskih jezikah porodi ovaj korien usljed raznih disi- 
milacijah korjenitoga nazalovanoga samoglasa te svakojakih umet- 
nutih sičnikah ogroman broj raznih izvedenikah. Razni sekundarni 
mu korieni glase ovako: plak, palk, plank, palsk, plakš, plaks, 
plas, plask, plašk, plažg, plazg, plinkš, plunk, pluk, pluks, plusk, 
plunkš, plunks, plaušk, plaukš, plaik, plaikš, plakšt, plaž (plaz), 
plag, plug, lak, lakš, lakšt, lask, laž (laz), laišk, laikšt, blag. 
