186 L. GEITLER, 
koriena plak. Pače i korien nmuock (pljesak, strepitus) može biti, 
da se istim načinom osakati u hrv. ljuskati (strepere, durch das 
fallen auf die erde oder in's wasser ein geriiusch machen). 
s. Od plak lak u značenju latum esse dolazi: 
lit. Ičksztas (flach) = lot. lehfs (id. f = z, ž), lot. lehfens, srav. 
plahkfans, pod odsjekom 1; * lef po svoj prilici iz lež, leš, lekš, lot. 
lehfums (das flachsein), srav. pol. plaz. 
Lot. leka (fussblatt, od plak latum esse, kao što lat. planta nara od 
sansk. prath dilatare). Lit. laktukai pl. (salat). Lit. liksztas (blatt, 
kohlblatt, blat papier), srav. lat. planca, plšgula, hrv. ploča sve 
od istoga koriena plak latum esse; po što korien plak, plank do- 
lazi i u formi plaik, plčk (srav pod a, e), to se sasvim liepo raz- 
svietljuje lit. laiszkas uz istovietno l4ksztas. Amo naravno spada 
micTE (folium). Fick, Vel. Wort. 2. izd. 602 misli, da je 1ucTn 
liksztas moglo postati od lak neTkTH; ovo naravno neće uikoga ' 
osvjedočiti. U 3. izdanju napusti Ficek ovo mnienje, (2. svezak 647), 
te daje temeljnoj formi laiska laiszka prvobitno značenje ,sprosse“, 
što se meni uvaživ običnu porabu te rieči čini neopravdanim. Tamo 
skapča micTn sa sloven. l&ska (corylus): ovo pako posta sasvim 
drugim načinom od lit. lazda, lot. lagfda (id.) Samo uvažimo čitav 
razvoj koriena plak; l4ksztas: laiszkas mer = plak: plaik. Glede 
prelaza značenja neću se sigurno namieriti s prigovorom. (Srav. 
lat. plagula od istoga koriena). Lot. lakfti (blitter vom wurzelwerk, 
alles kraut der kartoffelpflanze) pako dolazi uz luklti (id.) i ovu 
formu nije nikako moguće izvoditi od niekakva koriena lis, kako 
Fick čini; nam je potvrdom našega mnienja, jerbo se u njoj po- 
vraća treća jedna sekundarna forma našega plak: pluk. Ako je r. 
naoxo# (vilis ,plitak“) istovietno sa č. plochy (planus), spada amo 
i hrv. loš (vilis). Od pomekšanoga plag dolazi lit. Iygas (eben flach, 
vom boden; gleich iihnlich). 
t. Od plak lak u značenju pljeskati: 
lot. lehfa (eine moorige sich unter dem fiissen bewegende stelle). 
Srav. lot. plahtfchi (id.) pluntfchi (id) pod a, g, lot. lefka (einer 
der sich unreinlich hilt; ein geschwiitziges frauenzimmer). Srav. 
značenja pod fi g. 
u. plak se pomekša u blak (,latum esse“): 
lit. bl4ke, lot. blakts (cimex); srav. č. ploštice, pol. pluskwa 
(* pl6skwa, id. ,plosnata“). Od pluk plusk, bluzg: lit. bluzgena 
(kleine fischschuppe). 
Napokon hoću da navedem još niekoliko srodnih riečih, kojih 
