DR. JANKO ŠAFARIK. 207 
za koji im je kazano, da je u oltaru bio. Odatle preko sela Baba 
otidu u Štojnik da potraže Gradac dr, A. A. Majnerta. Od njega 
nagju samo temelje, a seljaci im kažu, da su zidovi, koje dr. A. 
A. Majnert još gledao, razvaljeni za crkvu, koja je u Stojniku 
1851 podizana." Putnici su u temelju poznali ciglje rimske. Seljaci 
su im kazivali, da je i gradu bilo ime ,Štolnikili Stojnik“; a oni 
su zabilježili u svoj izvještaj pomišljanje, da je u tom gradu mogla 
biti uprava rudarstva, koje su u onom kraju Rimljani radili. S toga 
brda slazeći dohodi se u dolinu, gdje su izvori Prutena, i gdje je 
u to vrijeme srpska vlada vadila i topila olovo, i tu su putnici 
našli ,da i samo mjesto, gdje su kolibe majdana sadašnjeg, ima 
zidina rimskih u zemlji, a ima nešto i kamena. Kamenje je ovo 
pokupljeno u susedstvu ovoga mesta i po obližnjim bregovima i 
dolinama, gdje se i sad još nešto zaostavčeg kamenja nalazi; a do- 
vučeno je onda, kad su htjeli crkvu u dolu, gdje je sada majdan, 
zidati; pa su posle od namere te odustali i načinili crkvu u Stoj- 
niku. Najveći deo ovog rimskog kamenja sastoji se iz četverouglih 
otesanih ploča od grubo izrezanog peskovitoga kamena; a preko polo- 
vine ploča ovih pokazuju se rupe četverougljaste, poduboko izdubljene, 
koje svedoči, da su služile za temelj i podnožje ispravljenim u visinu 
pločama spomenika onih, na kojima je bivao natpis“. Od odlomka 
takoga jednog kamena STARA: je J. Šafarik snimak, koji sam megju 
njegovim bilješkama rimskih natpisa našao. Drugi nadgrobni spo- 
menik u cjelini (i ispravljenu ploču s natpisom i donju u koju je 
ona uglavljena) našli su putnici četvrt sahata niže izvora Prutena 
i majdana. I od nje se nadgrobni nadpis i snimak načao u hartijama 
Šafarikovim.? Seljaci su kazivali, da je takovih spomenika bilo i 
više, pa su u pošljednje vrijeme za razne gragjevine porazvlačeni. 
Tom prilikom su razumjeli, da je jedan seljak odnio knezu u Bio- 
grad nekakav kamen s natpisom. Po nacrtu i snimljenom natpisu, 
koji sam našao megju zaostalim hartijama Šafarikovim, vidi se, da 
je Šafarik, po povratku, taj kamen tražio 1 našao. vo je rimski 
oltar, kojega je natpis snimljen. Pri istraživanju u Guberevcima, 
1 Isti takav slučaj s Kuličem (na ušću Morave) pominje se u cir- 
kularu ministra unutr. djela od 26 Febr. 1844 _P. No. 591, kojim se 
zabrana rušenja starih gradova obznanjuje. 
2 Megju Šafarikovim snimcima starih natpisa našao sam jedan sni- 
mak s kamena, koji je, po njegovoj bilješci, pokrivao mrtvački sanduk 
od olova. J. Šafarik je ispod snimka slova zabilježio, da se kamen 
nalazi u Sopotu, kod kapetanijske kuće, pod Kosmajem, 
