DR. JANKO ŠAFARIK. 209 
starine i od sad više slučajem nego usiljavanjem vlasti, kao što su 
do sad čuvane. 
i Druga ekskursija bila je čitavih jedanaest godina poznije, kad 
je J. Šafarik već zauzimao mjesto bibliotekara narodne biblioteke 
i čuvara muzeja. Ma da ni ona nije istekla ni iz kakvog plana, 
nego je potaknuta slučajem, izgleda ipak kao nastavak ove malo 
čas opisane. Ekskursija ta bila je god. 1865. u Augustu. Toga 
ljeta nagjen je u Rudničištu pod Šturcem (glavnim visom Rudnika) 
kamen, koji je sad u narodnom muzeju u Biogradu, i za koji je 
jasno, da je bio na nekakvom hramu ćerrae matriš, koji je u 
vrijeme Septimija Severa (193—211) obnavljan. On je bio povodom 
ovoj ekskursiji i iskopavanju, o kome je J. Šafarik podnio interesan 
izvještaj ministru, no o kome takogje ništa nije štampano. Kolonije 
na Rudniku Šafarik u tom izvještaju broji tri različite: tursku, pod 
Štureem, od sadašnje kapetanije prema sjeveru tri četvrti sahata; 
rimsku, prema jugoistoku, na mjestu sa svijem protivopoloženom 
turskoj ; srpsku, prema jugu pod V. Šturcem. Kopanjem, koje je 
J. Šafarik 22. Augusta 1865. godine preduzeo, nagjeni su u dolini, 
više sastavaka dvaju potoka koji vode u rude, na mjestu gdje se 
našla pomenuta ploča s nadpisom, ovi tragovi rimske zgrade: 4. 
zid od velikog kamenja bez maltera složenog na najnižem okosu 
strane; 0. zid od kamena s malterom, debeo 0.90 metra, koji je 
držao terasu pred zgradom, široku 11 metara, paralelan s 4, samo 
jedan hvat više; c. od zida b. 11 metara više, opet paralelno na- 
gjeno je vrlo mnogo ciglje i maltera na mjestu. Tu je megju 
cigljom i malterom ona ploča u zemlji ležala. Odmah više toga 
krša stoji i zid od kamena, malterom zidan, u gomili ciglje, maltera 
i kamena. Odgrnuvši na tome mjestu nanesenu zemlju i krš od 
razvalina našao je J, Šafarik tragove od velikog požara, mnogo 
drveno ugljevlje, izgorjelu zemlju, crepove, vrlo mnoge polupane 
tanke ciglje rimske; d. na desnoj strani toga zida, na kraju 6 m. 
od sredine nagjen je komad olova, koji je na površini zdravice 
ležao, i koji po svom izgledu pokazuje, da je pri velikom požaru 
postao tečenjem rastopljenog olova. Na gornjoj ravnoj površini po- 
kazuje taj komad tragove požara, jer na njemu ima prilijepljena 
ugljevlja; komad je taj sad u narodnom muzeju u Biogradu. Is- 
kopavanjem drugog dana, pošto je zid u dubljini 6 m. otkopan, 
nagjen je komad tesanog krečnog kamena, 0.46 m. visok, a 0.64 
m. dugačak s izrezanim pravim crtama, udubljenim olucima, koji 
je mogao biti negdje na zgradi pervaz; daljim kopanjem, pravce 
BR. J. A. XLI. 14 
