BESJEDA PREDSJEDNIKA FR. RAČKOGA. 229 
gledu pažnju svoju obratila osobito na listine, jedno, što su nam 
se one u najvećem obilju sačuvale, a drugo što su one najpouz- 
danija podloga za poviest. Trud naš urodi nenadanim plodom, jer 
je preko 4.000 listina počam od IX. pa do XV. vieka, nješto 
takodjer iz poznije dobe, već do sada na vidik izneseno. Osim 
listina izniela je akademija još liepi broj izvještaja iomanjih priloga 
za našu stariju poviest. Za izučanje pravnih nazora našega puka i 
za izučanje naše pravne poviesti objelodani akademija već do sada 
liepu gradju, prem je taj posao započeo nješto kasnije; nješto 
s toga, što bijasmo za nj najmanje pripravni, a nješto i za to, što 
imade za nj najmanje vještih ruku, prem bi se oboje moglo čudno- 
vato činiti za zemlju pravničkim razredom toli bogatu. Taj posao, 
sakupljanje na ime priloga o pravnih nazorih puka i prebiranje 
pravnih spomenika, imao bi zanimati ne samo učenjaka, nego 
napose državnika i zakonodavca, koji bez jasnoga poznavanja 
pravnih nazora u puku i bez temeljitoga znanja historičkoga razvoja 
pravnih odnošaja u zemlji tapaju u tmini, tč iz jednoga pokusa ,in 
corpore vili“ prelaze na drugi. Za gradju tičuću se prirodnih raz- 
mjera naše domovine pobrinu se akademija, koliko je u dojakoš- 
njih okolnostih mogla, pri čem treba uzeti na um, da se priro- 
doslovne nauke kod nas tek udomiti počimaju i da su prirodoslovna 
iztraživanja dosta skupocjena. U tom radu mogaše akademija uči- 
niti najviše za floru hrvatske zemlje; ali niesu neznatni ni prilozi 
izneseni za faunu i gaeu njezinu. 
Sa sakupljanjem gradje potrebite za sustavno i osnovano prou- 
čanje našega jezika, naše narodnje povjesti u svih granah jav- 
noga života i prirodnih razmjera domovine naše, teklo je uzpore- 
dice i obradjivanje te gradje i iztraživanje u znanostih, koje 
spadaju u područje ove akademije. Malo imade pitanja o jeziku 
našem, kojih se nije dotaklo u spisih akademičkih : počam od koriena 
rieči i pojedinih oblika, pa do podpunih rečenica, jezik sadašnjosti 
i prošlosti nači će ondje liepih razjašnjenja. Na zaključku ovih 
prvih deset godina započe k tomu izradjivanje bogato sakupljene 
gradje za rječnik, koj ima jezik naš predočiti u historičkom raz- 
vitku njegovom tečajem više stoljeća, pa i dati mu za život tvrd 
osnov. Za poviest našu u širjem obsegu izpitana su pojedina raz- 
dobja, razsvietljeni mnogi odnošaji našega naroda, izneseno dje- 
lovanje odličnih i zaslužnih muževa. Iz bogate i raznolike prirode 
naše domovine iztaknute su mnoge osebine njezine i pretraženi po- 
jedini priedjeli. 
