234 X SVEČANA SJEDNICA JUGOSLAVENSKE AKADEMIJE. 
narodu. Crtajući duh radnja Pogodinovih spomenuo je ujedno 
odnošaj njegov prema sloveno-filskomu i zapadnjačkomu pravcu u 
ruskoj nauci, te pokazao, da je Pogodin bio doduše odličan pri- 
vrženik prvoga pravca, ali da bijaše pravedan i prema drugomu. 
— Isti član priobći rukopis kr. središnjega arkiva u Firenci, 
koj sadržaje obranu hrvatskih Uskoka u primorju proti napadanju 
suvremenih mletačkih pisaca. — Isti u obznani glasovitoga evan- 
gjelistara iz V. ili VI. vieka, koj se čuvao u Oglaju, a od godine 
1409 u Cividale, gdje je i sad, navodi imena putnika iz sloven- 
skih u obće, a bugarskih i hrvatskih zemalja napose, koji su za 
IX. vieka posjetili Oglaj. Imena su za slovensku a ponapose za 
jugoslovensku historiju dosta znamenita; te se odanle izvode ta- 
kodjer nepoznati do sada članovi vladalačkih porodica bugarskih 
i hrvatskih. — Isti član nastavljajući svoja iztraživanja u diplo- 
matici hrvatskoj starije dobe, pokaza, koje izprave pred XII. viekom 
drži za podmetnute, koje za sumnjive, koje li za preradjene. 
Pravi član Šime Ljubić u svojem prinosu k Jagićevoj razpravi 
o gradji za slovinsku narodnu poeziju priobćuje počam od IX. do 
XVIII. vieka preko 30 historijskih sviedočanstva o pjevanju, igri 
i pjesničtvu kod jugoslovenskih naroda, crpeć jih iz rukopisa i 
starijih štampanih knjiga. — Isti član u svojoj razpravi Posavska 
Hrvatska # zlatni novci njezina zadnjega kneza Serma (1108) do- 
kazuje proti Schlumbergeru, da uprav po Cedrenu Sermo nije bio 
namjestnikom bugarskim u Sirmiu, već drži, da je bio zadnji vla 
dalac ili knez posavske Hrvatske. Izpitujuć državne medje ove po- 
savske Hrvatske, trudi se dokazati, da ona nije obsizala samo 
zemlje medju Dravom, Dunavom i Savom, nego da se njezina 
oblast prostirala mnogo dalje k jugu, naime do bugarske i srbske 
medje, a združenje ove Hrvatske s dalmatinskom dogodilo bi se 
malo poslije smrti Sermove, za vladanja hrvatskoga kralja Kresi- 
mira IL., kada su okolnosti tomu najzgodnije prijale. — Isti član 
priobći izvještaj o VIII. zasjedanju medjunarodnoga kongresa za 
antropologiju i arheologiju predhistoričku, i obznani jedno domaće 
djelo o otoku Krku. — Isti predade rukopis: :Popis prodaja du- 
brovačkih iz XIV. vieka, u kojih su popisana sva mjesta ciele dr- 
žave dubrovačke na kopnu, što vriedi ne samo za poznavanje 
ondašnje topografije, nego i razjasnjenje dubrovačkih historijskih 
spomenika. 
Pravi član dr. Lavoslav Geitler priobći litavsku postillu kralje- 
vačkoga župnika Bretkuna, Knjiga je ova jedna izmedju riedkih 
