IZVJEŠTAJ TAJNIKA P. MATKOVIĆA. 239 
se po njoj razišli, pa dolazi do rezultata, da je Rusija pradomo- 
vina Slovena, a Tatre da su kolievka Hrvata. — Isti član u 
drugoj razpravi ,Zašto Slaveni poštuju lipu?“ govori o slovenskoj 
ljubavi prama lipi, koju najočitije zasvjedočuju i mjestna imena u 
svih slovenskih zemljah, nadjenuta od lipe gradovom, selom, šumam 
i goram. Medju ostalim nabraja akademik i znamenitije historijske 
lipe. Da su već prastari Sloveni lipu svakojako upotrebljavali, to 
dokazuje slovenskom zajednicom rieči, odnosećih se na lipu i nje- 
zine posredne i neposredne produkte; a da su jui štovali, to utvr- 
djuje mnogimi historijskimi svjedočanstvi. ,Ruska nam tumači“, 
veli napokon akademik, ,zašto Sloveni od pamtivieka poštuju lipu; 
a ova slovenska ljubav lipe opet potvrdjuje, što se je u prvoj 
razpravi trudio dokazati, da je Rusija pradomovina Slovena.“ 
Pravi član Ljudevit Vukotinović prinese razpravu prirodoslovne 
teorije € Darvinizam u kojoj ponajprije razlaže razliku medju pri- 
rodopisom i prirodoslovjem. Pošto je razpravio nekoje prirodoslovne 
teorije, razlaže kako su naperene proti Darvinovoj teoriji o po- 
stanju vrsti i napominje, da se Darvinizam često krivo tumači, te 
da se Darvinu podmeće mnogo toga, čega on niti tvrdio nije. 
Darvin stegnuvši poslije nauku o transmutaciji i priznavši princip 
spontanoga variabiliteta, podielio je dostojno mjesto nutrnjoj snazi 
razvojnoj, čim je takodjer sveo na pravu mjeru uplive mehaničko- 
materijalističke. Pošto je akademik razpravio pitanje o stalnosti 
vrsti, o postanku čovjeka od majmuna i razjasnio upliv zarez- 
nika kod oplodjenja bilja, zaključuje, da prirodoslovje ili natur- 
philosophia može prirodopisu biti od znamenite koristi u mnogih 
pitanjih, nu da u riešenju svojih problema nije bila tako sretna, 
da bi mogla učiniti prirodopis o sebi ovisnim. 
Pravi član dr. Josip Šlosser u svojoj razpravi o plovčarih hrvat- 
sko-slavonsko-dalmatinske faune razlaže važnost odnošaja, u kojem 
su bube prema bilinstvu; da su bube, osobito kornjaši u mnogom 
slučaju oni naravski vrtlari, koji podpomažu oplod bilja, obilazeć ga 
i posredujuć u prinašanju peluda iz jednih cvietaka na druge, te 
tako podjedno oplemenjuju mnogi cviet. Pošto je razložio akademik 
karakteristiku i anatomiju kornjaša i razdielio jih po Okenu na 
tri glavne skupine, prelazi na kornjaše hrvatsko-slavonsko-dalma- 
tinske faune, a osobito na Plovčare, koje razdieli na tri plemena; 
na a) Plavce, b) Vrtuljce i c) na Povodnjake, te opisuje obširno 
anatomiju, spoljašnost i život njihov. Napokon doda svojoj teore- 
