12 J. SOHLOSSER-KLEKOVSKI, 
člankasta, jer je četvrti članak jako malen, te u jamici trećega 
utaknut. Obično su osobito pako kod mužkaracah razmaknuta, na 
spodnjoj strani. podplatom kratko vlasnatim i gusto šćetinastim po- 
krita; ove šćetinice su opnaste, na vršku u sisalačke zdjelice udeb- 
ljale, i vrlo različne; najme: ili su samo nekoje zdjeličaste, ili 
su jedne veće, druge manje; izuzam medjutim one, koje su na 
okrajcih poredane, jer one se nemienjaju. Kornjaš se može pomoćju 
ovih organah gladkih predmetah prihvatiti. Oplodjujuć stavlja 
mužkarac svoja sprednja stopala na sprednje grudi ženskinje, 
sprednjima pandjicama okrajak ovratnoga štita a sprednjima no- 
gama objimlje okrajke pokrivalah. 
Na srednjih nogah nejma ništa znamenita, nego da su i tuj sto- 
pala kod mužkaracah mnogi put razširena. Stražnje noge medjutim 
odlikuju se kod Dytiscidah ovećim razvojem kukovah, ovi su ši- 
roko-plosnati, zauzimlju medju stražnjima grudima i prvim kolutićem 
stražnjega tiela trbušastu prostoriju, te se čvrsto spajaju sa pro- 
duljenimi stražnjimi grudima, gdje su tada na pregibci stegna uzko 
protegnuti; udo ovo može se samo horizontalno gibati. Nastavci 
(trochanterae) su umjereni, stegna su stisnuta, i ponješto razširena; 
goljenice (Šchienen) su kratke, stisnute, na okrajcih splovčastimi 
vlasi okružene (resaste). Pandjice su jake, duboko u zadnji stopalni 
članak usadjene, obično slabo gibive, čestoputa razne veličine i 
razna struka. 
Ličinke su raznolične kao što su i rodovi; srodni su najvećma 
onim Carabidah. Glava je velika, prosta, od štita ovratnoga odlu- 
čena vratoličnim produljkom, plosnata, stisnuta, spreda krugljasta, 
ili u sredini prodirno rožasta. Usta imadu mesast vankušac mjesto 
obradka. Jezik nije od obradka razlučen; usnena sežnjaka su dva; 
čeljustni sežnjaci su četiri-sglavčasti; čeljusti može hvatati pridržati 
i sisati porob svoj; zato su ove velike, srpaste, oštre nezubaste, 
unutri šuplje a na vršku malko raztvorene. Na -glavi imade s obje 
strane popriečno poredanih šest paočicah. Pipala su tanka, kratka 
četiri-sglavčasta, na podini prvoga, trećega i četvrtoga sglavka ima 
maleni postrani sglavčić; prvi kolutić tiela tanji je od sliednjih, ovi 
su na hrbtu providjeni manjom ili većom rožastom pločicom, zadnji 
podpuno rožast; svi su valjasti ili šiljkasti, na strani čestoputa tre- 
pavičasti, i dvima gibivima, valjastima takodjer trepavičastima pro- 
duljcima obskrbljeni, ovimi se služe ličinke, da si mogu otražnji 
dio držati nad vodom i disati. Noge su prilično vitke. Na tielu 
imadu devet kolutićah. 
