O PLOVČARIH. 15 
nake su onim od plovacah; stegna su ipak plosnata, široka, tro- 
uglasta, spreda poprieko podrezana. 
Goljenice su po prilici sa stegnom jednako duge, nu prema vršku 
širje, široko trouglaste, spreda takodjer nakrivo prirezane na nu- 
tarnjih okrajcih resaste. Stopala su petoročlankasta, osobita struka; 
prvi članak velik i trouglast, vazda dugo- i tupošiljast, samo malko 
uži nego goljenica; dva druga obližnja članka kratka, jednake du- 
ljine, iznutra uzko produljena, do četiriputa širja nego dulja, a uža 
od prvoga članka, dva zadnja članka nisu lisasto protegnuta kao 
što tri prediduća; četvrti članak je tako dug kao što drugi svi 
zajedno; valjast je, ali prema vršku nešto utanjen; obadve pandže 
jednostavne. Stopala na izvan dugimi, mrienjastimi, splovčastimi 
vlasi posuta; takovih vlasih ima takodjer iznutra kod prvih triuh 
stopalnih članakah. 
Pokrivala nezastiru cielo tielo, jer nedosižu sasvim do kraja 
stražnjemu tielu, budući otraga prirezana, niti neprilježu tielu onako 
podpuno kao kod Dytiscidah. Okrajci pokrivalah znatno su odkre- 
nuti (uzvrnuti); često piknjasto-prugavi; medjutci su obično cakleni 
i bezpiknjasti, kadšto samo hrapavi il nabrani. 
Krilca_ Vrtuljacah ugledna su, za polet shodna, kao što i kod 
Plovacah ; razlika postoji u tom, da krilca nisu kao kod Plovacah 
u sredini svoje duljine prekinuta, nego nešto pred sredinom; u obće 
krilca Gyrinidah nisu jako raztegnuta, zato su mnogo širja, premda 
u cielosti mnogo slabija. 
Stražnje tielo ima sedam hrbtenih a šest trbušnih kolutićah. 
Uzduškah ima obostrano osam, te su tako razdieljene kao i kod 
Plovacah. 
Dytiscidi čuvaju za disanje potrebiti zrak pod krilima, nu Gyro- 
nidi to nemogu zato, jer su im pokrivala otražke prikraćena, niti 
ne prilježe tielu dosti čvrsto; drugi je medjutim način, kojim Vr- 
tuljei dišu, najme: kad se Vrtuljac uroni (pod vodu spusti) povede 
se š njime izza vrška stražnjega tiela zrak u slici malena sjajna 
srebro-bieloga mjehurića, koji u savezu stoji sa ono malo zrakovite 
zalihe, štono ju kornjaš čuva pod pokrivali svojimi; već je i sim 
Linnć to opazio, kada kaže: ,Gyrinus urinator_ demergens secum 
trahit bullam ačream hydrargyrei coloris ,Linn. syst. nat. Fauna 
Svecica 1719.) 
U novije doba bude dokazano, da Vrtuljci jednakim načinom kano 
i Čaponjaci na zadnjem gusto vlasnatom kolutiću izlučuju neku 
uljastu tvarinu, koja pripomaže razvitak ovoga zračnoga mjehurića. 
